sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — I de fall vårdnadshavarna inte är överens om var barnet ska vara folk- bokfört och den ene vårdnadshavaren därför inte vill underteckna ett överklagande kommer överklagandet att avvisas av domstolen och därmed inte att tas upp till prövning. Det civilrättsliga regelverket om föräldrars underhållsskyldighet för sina barn måste ses i samband med det offentligrättsliga regelverket för de familjeekonomiska stöden. För barnhushållen bidrog den ekonomiska familjepolitikens förmåner till att höja den disponibla inkomsten med i genomsnitt 2010. För ensamstående med två eller flera barn utgjorde de familjeekonomiska stöden av den disponibla inkomsten.18 De familjeekonomiska stöden fyller således en viktig funktion för de flesta barnfamiljers ekonomi, och de har störst påverkan för ensamståendehushållen. De familjeekonomiska stöden kan delas in i tre typer av förmå- ner. Generella bidrag: allmänna barnbidrag och bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Försäkring: föräldraförsäkring, barnpension och efterlevande- stöd till barn och pensionsrätt för barnår. Behovsprövade bidrag: bostadsbidrag, underhållsstöd och vård- bidrag för barn med sjukdom eller funktionsnedsättning. I det följande lämnas en redogörelse för gällande bestämmelser för de familjeekonomiska förmåner som enligt utredningens be- dömning kan ha betydelse för särlevande föräldrars överväganden och samarbete kring barnets omsorg och försörjning. Dessa för- måner är barnbidraget, föräldraförsäkringen, bostadsbidraget, under- hållsstödet och vårdbidraget. Under avsnitt 3.7 redogörs kortfattat för studiehjälp och tilläggsbidrag för barn. Bestämmelser om barnbidrag finns i 15–16 kap. socialförsäkrings- balken (SFB). Barnbidraget är ett generellt stöd som i princip utgår till alla barnfamiljer i och syftar till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard.19 Barn- bidrag för ett försäkrat barn lämnas i form av allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg. 18Försäkringskassans årsredovisning för , s. 89. 2010/11:1, Budgetpropositionen . Utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 28. Ett grundläggande kriterium för utbetalning av barnbidrag är den rättsliga vårdnaden om barnet. Om en person har ensam vårdnad om barnet är det han eller hon som får barnbidraget. Föräldrar som har gemensam vårdnad kan hos gemensamt anmäla vem av dem som ska vara bidragsmottagare. Om inte någon anmälan om bidragsmottagare görs får barnets mor bidraget. Om den bidragsmottagande föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak inte kan delta i vårdnaden om barnet, övergår rätten att få bidraget till den andre föräldern. Om barnet bor varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans, men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna, dvs. växelvis boende, får barnbidraget efter anmälan av båda föräldrarna lämnas med hälften till vardera föräldern. För barn som har särskilt förordnade vårdnadshavare gäller det som sagts ovan om barnets föräldrar och mor i stället barnets vård- nadshavare och kvinnliga vårdnadshavare. För de fall barnets för- äldrar, eller särskilt förordnade vårdnadshavare, är av samma kön gäller det som sagts ovan om barnets mor i stället den äldre av dem. Blivande adoptivföräldrar likställs med föräldrar i fråga om rätten att få barnbidrag. Om det finns synnerliga skäl får barnbidraget på begäran av socialnämnden betalas ut till den andra av barnets förälder, någon annan lämplig person eller nämnden att användas för barnets bästa. Särskilda bestämmelser om utbetalning av barnbidrag gäller om barnet är placerat för vård utanför det egna hemmet (se 106 kap. SFB). Om ett barn vårdas i hem för vård eller boende inom social- tjänsten vid ingången av en viss månad får allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag betalas ut till det kommunala organ som svarar för vårdkostnaden som bidrag till denna kostnad. Eventuellt över- skott ska redovisas till den som annars skulle ha fått bidraget. Den vanligaste situationen torde vara att socialnämnden har pla- cerat barnet i ett familjehem och begär att ska besluta att familjehemsföräldern får barnbidraget. Allmänt barnbidrag lämnas med för varje barn från och med månaden efter barnets födelse (15 kap. 3 § SFB). Bidraget betalas till och med det kvartal barnet fyller (15 kap. 4 § SFB). Förlängt barnbidrag ersätter det allmänna barnbidraget för de barn som har fyllt och går i grundskola, sameskola, specialskola, särskola eller får motsvarande utbildning i annan skola. Det för- längda barnbidraget betalas ut från och med kvartalet efter det att barnet fyller . Bidraget lämnas till och med den månad eleven slutför utbildningen eller avbryter studierna. Om barnet studerar på gymnasiet betalas därefter studiebidrag ut för barnet (se närmare under avsnitt 3.6). Det förlängda barnbidraget betalas ut till samma person som skulle haft rätt till allmänt barnbidrag. Är den studerande eller gift betalas bidraget dock till den studerande själv. Flerbarnstillägg lämnas om någon får barnbidrag för två eller flera barn. Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Vid beräkningen av flerbarnstillägget ska de barn för vilka någon får barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan i hushållet får barnbidrag om dessa bidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra, eller har eller har haft barn gemensamt. Utöver barn för vilka allmänt barnbidrag lämnas får även studerande barn räknas in i underlaget för flerbarnstillägg om studierna ger rätt till förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Den studerande måste dock för att berättiga till flerbarnstillägg stadigvarande sammanbo med den bidragssökande, bedriva heltidsstudier som omfattar minst samt vara ogift. Flerbarnstillägget betalas ut längst till och med andra kvar- talet det år den studerande fyller . Den som vill räkna med studerande barn för flerbarnstillägg, måste anmäla detta till . Barn i familjehem eller i hem för vård eller boende beaktas inte i beräkningen av flerbarnstillägg. För särlevande föräldrar som delar på barnbidraget delas fler- barnstillägget proportionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i 95–98 kap. SFB. Bostadsbidraget syftar till att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidraget är en behovsprövad förmån som lämnas dels till barnfamiljer, dels till ungdomar som fyllt 18 men inte och som inte har barn. Om bostadsbidrag ska lämnas bestäms huvudsakligen med ledning av hushållets sammansättning, hushål- lets bidragsgrundande inkomst, bostadskostnaden och bostadens storlek. I det följande redogörs enbart för bostadsbidraget till barn- familjer. Rätt till bostadsbidrag som barnfamilj gäller för den som har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet, eller den som har tagit emot barn för vård i familjehem, eller den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Bostadsbidrag lämnas till hushåll med barn som är , eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Bostadsbidraget kan sägas uppfylla två olika syften. Bidraget syftar dels till att utgöra ett bidrag för bostadskostnader, dels till att utgöra ett konsumtions- stöd för att barn stadigvarande bor eller vistas i hushållet. För hushåll med hemmavarande barn kan ett särskilt bidrag lämnas. För att särskilt bidrag ska beviljas måste vårdnadshavaren och bar- net bo tillsammans varaktigt. Om ett barns föräldrar inte lever till- sammans men har gemensam vårdnad om barnet, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt till det särskilda bidraget. När ett barn bor i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende kan bidrag lämnas till föräldern eller föräldrarna, om det finns särskilda skäl. Bidragets storlek beräknas efter antal barn i familjen, och inte efter bostadskostnad. Det särskilda bidraget varierar med antalet barn i familjen, för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. För den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn bo- ende i sitt hem kan ett umgängesbidrag lämnas. Sådant bidrag läm- nas endast om föräldern bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Umgängesbidraget uppgår till för ett barn, 375 kro- nor för två barn och för tre eller flera barn. Beloppen gäller om föräldern enbart har umgängesbarn. En förälder som har både hemmavarande och umgängesbarn får i första hand särskilt bidrag för hemmavarande barn och dessutom för varje umgängesbarn, men för maximalt tre barn totalt. Den del av bostadsbidraget som utgör ett bidrag till bostadskostna- den är beroende av vilken bostadskostnad hushållet har. Bidraget för bostadskostnad baseras på den kostnad som en sökande har vid ansökningstillfället. Huvudregeln är att man måste ha en egen bostad, dvs. äga eller inneha hyres- eller bostadsrätt. Vissa begräns- ningar gäller för hur stor bostadsyta som får läggas till grund för bidraget. Begränsningen i bostadsyta varierar beroende på antalet barn i hushållet. En större bostadsyta får dock beaktas om sökan- den eller någon familjemedlem har funktionsnedsättning. Bidrag till kostnader för bostaden lämnas till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig, under förutsättning att föräldern har barnet hos sig i en viss minsta om- fattning, dvs. I dessa fall finns emellertid en begränsning att bostaden inte får omfatta färre än två rum och kök eller kokvrå, eller understiga bostadsyta. För barnfamiljer finns emellertid en garantinivå för den bidrags- grundande bostadskostnaden. Bostadskostnader upp till garanti- nivån beaktas oavsett ytgränser, dock högst den faktiska bostads- kostnaden. Bidrag ges inte för bostadskostnader . Vid högre bostadskostnader kan man erhålla bidrag av bostadskostnaden upp till en övre gräns som varierar med antalet barn. Utbetalning, omprövning m.m. Bostadsbidrag betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag. Bostadsbidraget inkomstprövas, dvs. bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och tillgångar. Bidraget beräknas utifrån bidragsmottagarens uppskattade inkomst för hela kalender- året, som då anses lika fördelad på i kalenderåret. För gifta och sammanboende med barn inkomstprövas bostadsbidraget individuellt. Bidraget minskas om årsinkomsten överstiger för någon av makarna/samborna. För en ensamsökande med barn är motsvarande gräns . Om den bidragsgrund- ande inkomsten är högre reduceras bostadsbidraget av den överskjutande inkomsten. Bidrag som beräknas till mindre belopp än för betalas inte ut. Bidragsmot- tagaren är skyldig att anmäla ändrad inkomst till . Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxe- ringen för varje kalenderår. Den som har haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppgavs till , får en tilläggs- utbetalning med ränta. Den som uppgivit för låga inkomster, får betala tillbaka det belopp som har betalats ut för mycket, plus en avgift. Det finns emellertid ett s.k. förlåtandeintervall, dvs. ett intervall inom vilket inkomstförändringar inte leder till tilläggs- utbetalning eller återbetalning när det slutliga bidraget fastställs. Bestämmelser om underhållsstöd finns i 17–19 kap. SFB. Underhållsstödet är ett statligt bidrag till barn med särlevande föräldrar och syftet är att garantera barnet för uteblivet underhålls- bidrag upp till en viss nivå. Ett barn har rätt till underhållsstöd om föräldrarna inte bor till- sammans. Det krävs att barnet varaktigt bor hos endast en av för- äldrarna och är folkbokfört hos den föräldern (boförälder). Det krävs vidare att boföräldern bor här i landet och, om barnet är , att boföräldern är vårdnadshavare för barnet. Ett barn har också rätt till underhållsstöd om föräldrarna inte bor tillsammans och barnet varaktigt bor hos var och en av föräld- rarna, dvs. är växelvis boende hos dem. Det krävs då att barnet är folkbokfört hos en av föräldrarna och, om barnet är , att det står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. Det krävs vidare att den förälder som söker stödet bor här i landet. Ett barn kan också ha rätt till underhållsstöd om det varaktigt bor hos en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. I vissa fall saknar barnet rätt till underhållsstöd. Så är fallet t.ex. om en förälder som inte varaktigt bor tillsammans med barnet (en bidragsskyldig förälder) i rätt ordning betalar ett underhåll till bar- net som inte understiger det belopp som annars skulle ha lämnats i underhållsstöd (dvs. i praktiken , se närmare nedan). Underhållsstöd lämnas till och med den månad då barnet fyller . Ett barn som fyllt kan ha rätt till förlängt underhålls- stöd som barnet bedriver grundläggande studier. Förlängt underhållsstöd lämnas längst till och med juni månad det år då barnet fyller , och betalas ut till det studerande barnet. Enligt bestämmelser i 106 kap. SFB lämnas inte underhållsstöd då barnet under en hel kalendermånad på statens bekostnad får vård på institution eller annars kost och logi, bor i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller vårdas i familjehem eller hem för vård eller boende inom social- tjänsten. I dessa situationer är båda föräldrarna underhållsskyldiga för barnet och kan krävas av . Underhållsstödsbeloppet ska motsvara ungefär hälften av normal- kostnaderna för ett barn sedan hänsyn tagits till det allmänna barn- bidraget. Den antagna normalkostnaden ska täcka ett barns nor- malbehov och motsvara en skälig levnadsnivå på lång sikt.20 (Se närmare om detta i avsnitt 8.2.4.) 2004/05:116, s. 24. Underhållsstödet uppgår till . Underhållsstöd utges i vissa fall som s.k. utfyllnadsbidrag med ett lägre belopp än . Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar ett under- håll till sitt barn som motsvarar minst det belopp som skulle ha fastställts som betalningsbelopp, reduceras underhållsstödet med detta belopp. En boförälder kan också välja att endast söka utfyll- nadsdelen i underhållsstödet. Underhållsstöd utges också som ett utfyllnadsbidrag om barnet bor varaktigt hos var och en av föräldrarna, dvs. är växelvis boende. Vid växelvist boende har var och en av föräldrarna rätt till maximalt ett halvt underhållsstöd; per barn och månad. Från detta belopp avräknas halva det betalningsbelopp som skulle ha fastställts om föräldern varit betalningsskyldig enligt bestämmelser i 19 kap. SFB. Om underhållsstöd lämnas i form av utfyllnadsbidrag är ingen av föräldrarna betalningsskyldig för stödet. Underhållsstödet minskas också om barnet har egna inkomster. Som inkomst räknas inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Om barnet har en inkomst på eller mer, minskas stödet med hälften av den del som överstiger 48 000 kro- nor . Detta innebär att underhållsstödet trappas av successivt. Om ett barn har inkomster om eller mer lämnas inte något underhållsstöd. Beloppet räknas om i början av . Vid växelvist boende minskas stödet för var och en av för- äldrarna med hälften av det belopp med vilket underhållsstödet annars skulle ha minskats med på grund av barnets inkomster. Underhållsstöd betalas ut i förskott. Underhållsstö- det betalas ut till boföräldern. Vid växelvist boende betalas under- hållsstödet ut till var och en av föräldrarna. Betalningsskyldighet för den bidragsskyldige föräldern Lämnas underhållsstöd till ett barn och finns det en bidragsskyldig förälder är denne som regel skyldig att betala hela stödet eller en del av det åter till staten. Betalningsskyldigheten kan vara noll och högst per barn och månad. Betalningsskyldigheten bestäms till en viss procent av den bidragsskyldiges årsinkomst minskad med ett grundavdrag om och med beak- tande av det antal barn som han eller hon är underhållsskyldig för. Årsinkomsten beräknas med utgångspunkt från det taxeringsbeslut som fattats närmast det år betalningsskyldig- heten avser, dvs. I de fall under- hållsstöd lämnas som ett utfyllnadsbidrag föreligger emellertid inte någon betalningsskyldighet. Utfyllnadsbidraget är ett rent stöd från det allmänna. Liksom vid beräkning av underhållsbidragets storlek finns det en rätt till umgängesavdrag för den bidragsskyldige föräldern. Om denne har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn eller under en kalendermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får föräldern göra ett umgängesavdrag med 1/40 på det månatliga betalningsbeloppet. Underhållsstödet minskas med motsvarande belopp. Vid beräkningen av antalet hela dygn räknas det dygn då barnets vistelse upphör som . Detta gäller dock inte om vistelsen börjar och upphör . Den bidragsskyldige föräldern kan begära nettoberäkning av betalningsbeloppet om det finns en dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om ett umgänge med barnet om minst 30 hela dygn per kalenderår. Nettoberäkningen innebär att umgängesavdraget blir lika stort och att hänsyn tas till umgänget vid be- räkning av underhållsstödsbeloppet respektive betalningsbeloppet. Anstånd, eftergift och indrivning kan bevilja den bidragsskyldige anstånd med att fullgöra betalningsskyldigheten. Anstånd ska medges i den mån det behövs för att den bidragsskyldige ska få behålla vad som enligt reglerna om förbehåll vid utmätning av lön behövs för eget och familjens underhåll. Anstånd får också beviljas om det finns anled- ning till det med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden. Om det finns synnerliga skäl, bl.a. med hänsyn till den bidrags- skyldiges ekonomi, får helt eller delvis efterge statens fordran. Betalas inte fastställt betalningsbelopp i rätt tid eller har anstånd beviljats utgår ränta på skulden. Räntan fastställs av reger- ingen och uppgår för . Om den bidragsskyldige inte betalar fastställt betalningsbelopp i rätt tid, och inte heller har beviljats anstånd med betalningen, överlämnas fordran till för indrivning. En fordran avseende underhållsstöd ska i normalfallet överlämnas till för indrivning senast efter det att den skulle ha betalats. Om den bidragsskyldige föräldern är bosatt i utlandet eller har inkomst från utlandet gäller särskilda regler. Föräldraförsäkringen, dvs. graviditetspenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning kompenserar för en stor del av inkomst- bortfallet under föräldraledighet och syftar till att skapa goda för- utsättningar för föräldrar att behålla anknytningen till arbetsmark- naden och att vara hemma med sina barn när de är små. I detta avsnitt redogörs enbart för föräldrapenningsförmånerna, då det främst är dessa förmåner som föräldrarna kan samarbeta om och fördela sinsemellan. Bestämmelser om föräldrapennings- förmånerna finns i 11–13 kap. SFB. Kopplat till föräldrarnas uttag av föräldraledighet finns också en jämställdhetsbonus samt ett kommunalt vårdnadsbidrag, se närmare nedan. Föräldrapenning syftar till att stödja båda föräldrarnas möjlighet att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Föräldrapenning kan man få med anledning av ett barns födelse eller vid adoption av barn under sammanlagt . Vid gemensam vårdnad om barnet är föräldrapenningen delad mellan föräldrarna, förutom som är reserverade för vardera föräldern. Övriga dagar kan föräldrarna överlåta sinsemellan. Om en förälder har ensam vårdnad om barnet har denne rätt till samtliga . Föräldern kan dock avstå sin rätt till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av motsvarande förälderns sjukpenning. Av de betalas föräldrapenningen ut med ett belopp motsvarande av av föräl- derns sjukpenninggrundande inkomst, dock högst tio prisbas- belopp, dvs. För att ha rätt till föräldra- penning motsvarande sin sjukpenning krävs dock att föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det om För- säkringskassan känt till samtliga förhållanden, det s.k. kvalifika- tionsvillkoret. Om kvalifikationsvillkoret inte är uppfyllt får föräl- dern ersättning enligt den s.k. grundnivån med 180 konor . Motsvarande gäller för en förälder som har låg eller inte någon förvärvsinkomst alls. Han eller hon får också en föräldrapenning enligt åtminstone grundnivån på 180 konor . Resterande ersätts lika för alla enligt den s.k. lägstanivån med ett belopp om per dag. Dagarna med föräldrapenning kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels ersättning. Dagarna kan tas ut till dess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet avslutat det första skolåret. När någon tar emot ett barn i syfte att adoptera det, räknas tidpunkten då föräldern har fått barnet i sin vård som tidpunkten för barnets födelse. Föräldrapenning kan dock inte betalas ut när barnet har fyllt . Mamman har även rätt till föräldrapenning före barnets födelse. Den betalas ut tidigast från och med den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Bägge föräldrarna har rätt att ta ut föräldrapenning såväl före som efter barnets födelse för att delta i föräldrautbildning. Tillfällig föräldrapenning syftar till att täcka en del av det inkomst- bortfall som en förälder får då han eller hon behöver avstå från för- värvsarbete för att vårda sitt barn då barnet eller dess ordinarie vår- dare blivit sjuk eller smittad. Med ordinarie vårdare avses t.ex. en hemarbetande förälder, en dagbarnvårdare eller släkting. Den ordi- narie vårdaren behöver således inte vara densamma som barnets vårdnadshavare. En grundläggande förutsättning för att få tillfällig föräldrapenning är att en förälder, eller därmed likställd, har behövt avstå från förvärvsarbete för vård av barn. En förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda ett sjukt barn är berättigad till tillfällig föräldrapenning, som utgör av av den sjukpenninggrundande inkoms- ten, dock högst 7,5 prisbasbelopp, dvs. Detta gäller om barnet är . I vissa fall kan ersättning betalas ut för barn . Föräldrar till barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kan även få tillfällig föräldrapenning för barn i åldern 16–(i vissa fall upp till ). Ersättning betalas ut under per barn och år. När de är uttagna kan ersättning betalas ut under ytterligare , dock inte i samband med ordinarie vårdares sjuk- dom. Dagarna kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels ersättning. Pappan, eller den andra föräldern till barnet, har rätt att ta ut 10 dagars ersättning i samband med barns födelse för att vara med vid förlossningen, sköta hemmet eller ta hand om andra barn i familjen. Motsvarande gäller, i tillämpliga delar, vid adoption av ett barn som ännu inte har fyllt . I vissa fall kan emellertid rätten till tillfällig föräldrapenning överlåtas till en annan person, som i stället för föräldern stannar hemma från sitt arbete för att vårda barnet. har rätten till tillfällig föräldrapenning utvidgats. kan en ensamstående förälder som blir sjuk och inte kan vårda ett barn som inte har fyllt låta någon annan person som avstår från förvärvsarbete få tillfällig föräldrapenning för vård av barnet. I dessa fall ställs det inte något krav på att den ensamstående föräldern behöver vara förvärvsarbetande. Syftet med bestämmelsen är att i så stor utsträckning som möjligt ge ensam- stående föräldrar samma trygghet som gäller i familjer med två för- äldrar. har föräldrar rätt till tillfällig föräldra- penning i samband med att ett barn som inte har fyllt har avlidit. Ersättningen kan betalas ut under till var och en av föräldrarna.