sou · GZB334 · 2011-04-04 00:00:00 — redovisade 2008, i samråd med , , och /Artdatabanken ett regeringsuppdrag med förslag till nationellt handlingsprogram för bevarande av genetisk variation hos vilda växter, djur och svampar.20 I programmet föreslås åtgärder och styrmedel inom fyra huvudområden: expert- och kunskapsstöd, myndighetsarbete, övervakning och forskning. Regeringen bedömer i miljömålspropositionen att de föreslagna åtgärderna bidrar till att 20 dnr 305-404-06 Nv. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv nås (prop. 2009/10:155). I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) bedömer regeringen att det nationella handlingsprogrammet för bevarande av genetisk variation innehåller viktiga myndighetsåtgärder, samt att programmets åtgärder för förstärkt kunskap och övervakning bör bedömas gemensamt med övriga sådana behov som föranleds av miljökvalitetsmålet, och som aktualiseras av klimatförändringen, inte minst det förväntade ökade inslaget av främmande arter och genotyper. Övervakningen bör integreras i annan, befintlig och kommande, miljöövervakning. Arbetet bör i möjligaste mån samordnas med den övervakning som kan komma att föranledas av mot invasiva främmande arter samt med pågående arbete med övervakning av den odlade genetiska mångfalden, t.ex. Programmet för odlad mångfald (POM). 10.7Samhällets kunskap om biologisk mångfald 10.7.1Etappmål om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: ska tillämpbara metoder för bedömning av värdena av biologisk mångfald och ekosystemtjänster finnas tillgängliga. har inom konventionen om biologisk mångfald åtagit sig att värdena av biologisk mångfald och ekosystemtjänster ska införlivas i nationalräkenskaperna samt integrerats i ekonomiska bedömningar och annat underlag till politiska avvägningar . För att detta ska kunna uppnås behöver metoder utvecklas som gör det möjligt att bedöma dessa värden. Målet inom konventionen om biologisk mångfald att värdena av biologisk mångfald och ekosystemtjänster ska införlivas i nationalräkenskaperna samt ha integrerats i ekonomiska bedömningar och annat underlag till politiska avvägningar , kräver att en medveten metodutveckling sker . Förslag till etappmål - Biologisk mångfald för detta etappmål möjliggör att metoderna kan tillämpas och 2020, vilket bidrar till att kan nå det internationella målet till 2020. målår 2018 för att det finns möjlighet att förhålla sig till de många internationella utvecklingarna på området som kommer att föranledas av målet inom konventionen, vilket underlättar internationella jämförelser när metoderna väl tillämpas. Frågan är komplicerad och är ambitiöst men bedöms vara möjligt att nå om arbetet initieras utan dröjsmål. Det är viktigt att ägna tillräcklig uppmärksamhet åt de stora utvecklingsbehov som finns inom detta område. Arbetet behöver ske utifrån den senaste forskningen om ekosystemtjänster. Metoder för att beräkna no action costs är också vitalt för att tillräckligt beslutsunderlag med samhällsekonomiska konsekvensanalyser ska kunna produceras. Även då exakta siffror inte kan produceras, kan resonemang om ekosystemtjänsternas värden och om no action costs bidra väsentligt till möjligheterna att välja lösningar som är så bra som möjligt utifrån samhällssynpunkt. De metoder som utvecklas bör vara tillgängliga även i utbildningsväsendet. I propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155 s. görs bedömningen att det krävs en större medvetenhet om värdet av ekosystemtjänster och att styrmedel kan behöva utvecklas för att hantera ekosystemtjänsternas ekonomiska värden. Många ekosystemtjänster saknar pris, vilket leder till att de behandlas som externa effekter som inte mäts i samhällsekonomiska termer. Det kan resultera i att beslut och planering leder till lösningar som inte är bra ur samhällssynpunkt. Genom att bättre definiera det ekonomiska värdet av ekosystemtjänsterna och integrera dessa värden i samhällsekonomin, står människan bättre att hållbart nyttja ekosystemen och att öka deras kapacitet på lång sikt. På uppdrag av miljöministrarna inom G8-länderna har en global studie genomförts om de ekonomiska värdena av ekosystemtjänster och biologisk mångfald (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB). framhåller att ekosystemtjänsterna måste ges en mycket tydligare plats i Förslag till etappmål - Biologisk mångfald samhällsplaneringen, ges mer rättvisande värden samt att nya marknadsbaserade system för att hantera ekosystemtjänsternas värden behöver utvecklas. Bristen på marknadsvärden för ekosystemtjänsterna och den biologiska mångfalden får till följd att värdena på de varor och tjänster de producerar blir undervärderade, vilket i sin tur leder till förlust av biologisk mångfald och välfärd. En liknande värdering har genomförts inom ramen för FN- projektet . I har bl.a. , och genomfört utvecklingsprojekt inom området. I redovisning av ett regeringsuppdrag om monetär värdering av biologisk mångfald tydliggjordes att vissa aspekter av den biologiska mångfalden kan värderas monetärt medan det för andra aspekter ännu inte är möjligt.21 menar att man, trots identifierade svårigheter, bör utföra värderingar där så är möjligt och ange vilka värden som inte har beaktats. Detta skulle skapa en större efterfrågan på metoder att värdera hela den biologiska mångfalden. Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Etappmålet är av central betydelse för att nå samtliga miljökvalitetsmål och generationsmålet. Möjligheten att bedöma värdet av biologisk mångfald och ekosystemtjänster ökar förutsättningarna för ett samhällsekonomiskt effektivt miljömålsarbete. Det finns inga internationella överenskommelser eller EU-lag- stiftning som begränsar rådighet att ta fram tillämpbara metoder för bedömning av värdena av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det är viktigt att samordna arbetet med motsvarande processer inom EU, FN och i andra länder. Det kommer att underlätta metodutvecklingen och leder till att data som tas fram blir mer jämförbara mellan länder. 21 dnr M2007/5504/Na. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en utredning ska tillsättas med uppdrag att utveckla en strategi med verktyg för att synliggöra värdet av ekosystemtjänsterna, och deras relevans för olika sektorer och näringar. Strategin ska kopplas till insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen (prop. 2010/11:1). Vi bedömer att etappmålet kommer att kunna uppnås genom utredningen och det fortsatta arbete som utredningen föreslår. Reservation av Per (MP), (S) och (V) Det har redan tidigare varit tydligt att regeringens hantering av miljömålssystemet minskat möjligheten att nå det övergripande målet, att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. står det också klart att regeringens direktiv hindrar Miljömålsberedningen att föreslå de åtgärder som enligt miljöforskningen är nödvändiga för att klara dagens miljöutmaningar. I den av underskrivna Rio-deklarationen står att: I syfte att skydda miljön ska försiktighetsprincipen tilllämpas så långt möjligt och med hänsyn tagen till staternas möjligheter härtill. Vi kan inte se att Miljömålsberedningens förslag överensstämmer med detta åtagande. Miljömålsberedningen lägger i denna rapport enbart ett fåtal konkreta etappmål på ett fåtal områden. Det är också mycket problematiskt att etappmålen alltför ofta inte är mätbara. Det är tydligt att detta riskerar att inte räcka för att snabba upp miljöarbetet i en sådan takt att generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. Då är risken överhängande att tiden till generationsmålet är för kort för att målet ska kunna nås. Många fler av de delmål som tidigare föreslagit skulle ha behövt omvandlas till etappmål för att fungera som vägledning för alla aktörer som påverkar miljön i . Med Miljömålsberedningens förslag kommer det att dröja innan en heltäckande uppsättning etappmål kan presenteras från myndigheter och från de föreslagna strategierna. Vi vill dessutom peka på att beredningen för att kunna genomföra sitt arbete är beroende av att tillräckliga utredningsresurser ställs till förfogande både för att följa hur väl miljöutvecklingen i samhället stämmer gentemot generationsmålet och miljökvalitetsmålen och för att kunna genomföra av regeringen begärda samhällsekonomiska konsekvensbedömningar och bedömningar kring vad det kostar att inte hejda miljöförstöringen. Per (MP) Reservation av Per (MP) För att påskynda det svenska miljöarbetet borde Miljömålsberedningen ha föreslagit konkreta etappmål för bland annat: Luftföroreningar från vägtrafiken och arbetsmaskiner. Här finns god kunskap om trafiksektorns stora bidrag till belastningen av luftföroreningar och om vilka effekter lagstiftning och ekonomiska styrmedel kan få. Det är därför oacceptabelt att beredningen inte lyckats formulera ett konkret etappmål på detta område. Både miljön och människors hälsa kommer skadas i onödan frågan utreds vidare. Legala möjligheter för kommuner att ingripa mot luftföroreningar. Beredningen hänvisar här till arbete som sker inom . Det är dock osäkert om och när detta arbete kommer att resultera i tillräckliga förslag för att ge kommunerna en rimlig chans att förbättra luftkvaliteten. Problemen med stadsluften är i många tätorter så akuta att åtgärder behöver sättas in . är draget inför på grund av oförmågan att uppfylla miljökvalitetsnormerna för luft och kan förvänta sig böter på eller mer. Beredningen borde till exempel ha föreslagit möjligheter för kommunerna att införa miljözoner och att ta ut dubbdäcksavgifter som visat sig bidra till lägre partikelhalter i norska städer. Sanering av förorenad mark. Här kommer beredningen inte fram med något samlat förslag trots att det är uppenbart att dagens saneringstakt är långt ifrån tillräcklig. Utan ytterligare ekonomiska resurser kommer vi att lämna över många förorenade områden till kommande generationer, i strid med generationsmålet. Eftersom vi vet omfattningen av förorenade områden i och har teknik för att lösa problemet borde beredningen ha kunnat enas om ett förslag som håller saneringsarbetet uppe i en sådan takt att miljömålet om en giftfri miljö kan nås. För att ska klara sina internationella åtaganden för att skydda biologisk mångfald behövs ett konkret etappmål över arealen skyddad skogsmark i . Ett sådant mål föreslogs också av och borde ha kunnat omvandlas till ett konkret etappmål av beredningen redan i detta skede. Per (MP) Parlamentarisk beredning för underlag om hur En parlamentariskt sammansatt beredning, biträdd av regeringens utsedda experter och sakkunniga, ska lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Beredningens övergripande uppdrag ska vara att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller till och med . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. Beredningens arbete ska utvärderas . Beredningens första uppdrag är att lämna förslag till en handlingsplan för hur strategier och etappmål bör utvecklas och, om tillräckligt underlag finns, föreslå etappmål. De prioriteringar som görs i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) ska vara utgångspunkten för beredningens arbete. Hänsyn ska tas till de förslag till delmål som presenterade i rapporten – nu är det bråttom (den fördjupade utvärderingen ). Handlingsplanen ska redovisas . En parlamentariskt sammansatt beredning tillsätts För ett effektivt och långsiktigt miljöarbete I propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) presenterade regeringen inriktningen för miljöpolitiken och ett effektivare miljömålssystem. I propositionen föreslås bl.a. ett generationsmål med preciseringar som innebär att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och som anger inriktningen för vad miljöpolitiken ska sikta mot (prop. 2009/10:155 s. 21). Dessutom ska de nuvarande delmålen ersättas med etappmål som ska vara målövergripande och inriktade på den samhällsomställning som behövs. En annan förändring innebär att uppgiften att följa upp och utvärdera miljökvalitetsmålen skiljs från uppgiften att ge förslag till strategier med styrmedel och åtgärder. För uppföljning och utvärdering ansvarar fortsättningsvis myndigheterna i miljömålssystemet. ges nu en parlamentariskt tillsatt beredning i uppgift att ge förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. har beslutat i enlighet med propositionen (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Den parlamentariska beredningen ska lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås För att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna får en parlamentariskt sammansatt beredning i uppdrag att ge regeringen råd om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås på ett sätt som är kostnadseffektivt ur ett samhällsperspektiv. Beredningen ska hantera frågor som berör flera samhällsintressen inom olika politikområden, som därigenom kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Beredningens uppdrag ska gälla . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv inom de områden som regeringen prioriterar. Beredningens arbete ska utvärderas . Beredningens övergripande uppgift är att föreslå strategier inom prioriterade områden Beredningens uppgift är att föreslå strategier inom av regeringen prioriterade områden. Strategierna ska innehåll etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Det är ofta mer effektivt att arbeta med etappmål, styrmedel och åtgärder målövergripande och strategivis än uppdelat per miljökvalitetsmål. Åtgärder bidrar också till att nå flera miljökvalitetsmål liksom till att nå generationsmålet. En strategi kan därför innehålla flera olika styrmedel och åtgärder som samlat bidrar till att nå flera mål. Beredningen ska hantera frågor som berör flera samhällsintressen och som därigenom kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Strategier inom komplexa områden är ofta målövergripande och kan därför bidra till att generationsmålet och flera miljökvalitetsmål nås. Strategierna bör belysas i EU-perspektiv och ett internationellt perspektiv. I de strategier som tas fram bör det ingå strategier för miljöarbete inom EU och internationellt. Beredningen bör beakta de skyldigheter som följer av medlemskap i och även följa utvecklingen av EU-lagstiftningen och anpassa sina förslag efter eventuella förändringar i EU-lagstiftningen samt till EU- rätten i övrigt. Myndigheterna inom miljömålssystemet följer regelbundet upp och utvärderar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Uppföljningarna visar inom vilka områden det finns fortsatta behov av insatser och dessa kommer därför att utgöra viktiga underlag för regeringen när det gäller vilka tilläggsdirektiv som beredningen ska få. Beredningen får underlag från myndigheter och experter I samband med att beredningen får tilläggsdirektiv att utveckla en strategi avser regeringen att även ge berörda myndigheter särskilda uppdrag att ta fram underlag för beredningens arbete. Beredningen kan vid behov också tillsätta expertgrupper för att ta fram fördjupade analyser, med deltagare som tillfrågats utifrån uppdragets art. Av särskild vikt är att se till att senaste vetenskapliga underlag ligger till grund för de strategier som tas fram. När förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder utvecklas, kommer icke statliga aktörer att bistå med sin kunskap i de expertgrupper som knyts till beredningen. Beredningens förslag ska vara konsekvensanalyserade De beslutsunderlag som beredningen redovisar ska följa kommitté- förordningens (SFS 1998:1474) krav på konsekvensbeskrivningar och kostnadsberäkningar av förslagen. Därutöver ska förslagen åtföljas av samhällsekonomiska konsekvensanalyser samt analyser av förslagens kostnadseffektivitet. Förslagen ska även innehålla alternativa handlingsvägar. Beredningen ska samråda och förankra förslagen Beredningen ska stimulera till debatt om de avvägningar gentemot andra samhällsintressen som kan krävas för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Beredningen bör därför utveckla en bred dialog med länsstyrelser och andra myndigheter samt företrädare för regionala och kommunala samverkansorgan eller landsting, kommuner, näringsliv, ideella organisationer och forskarsamhället. Huvudsyftet med dialogen är att inhämta kunskap och förankra beredningens förslag till strategier. Beredningen behöver särskilt utveckla ett nära samarbete med i dess roll som samordningsansvarig myndighet för miljömålsuppföljningen. Beredningens första uppdrag – att föreslå en handlingsplan Föreslå en handlingsplan för hur strategier och etappmål kan utvecklas i miljömålssystemet Enligt propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) ska en parlamentarisk beredning ta fram förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I och med att etappmål tas fram ska nuvarande delmål upphöra. strategierna – Effektivare energianvändning och transporter, Giftfria och resurssnåla kretslopp samt Hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö – har upphört och ska ersättas av strategier som beslutas av regeringen. Etappmålen ska vara steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. I – nu är det bråttom! föreslog rådet nya och reviderade delmål. Utredningen om miljömålssystemet (dir. 2008:95) har i betänkandet Miljömålen i nya perspektiv (SOU 2009:83) ifrågasatt om de föreslagna delmålen är utformade så att de effektivt leder till att miljökvalitetsmålen nås. Av utredningens analys av de föreslagna delmålen framgår också att cirka 20 delmål har samma karaktär som miljökvalitetsmålens preciseringar. De flesta delmål anger dock steg på vägen till att nå miljökvalitetsmålen och är av karaktären etappmål. Av de nuvarande 72 delmålen har 52 delmål målår 2010 eller tidigare. saknas en analys av vilka etappmål som behöver utvecklas i miljömålssystemet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Det saknas även underlag för att bedöma behovet av målövergripande etappmål som är inriktade på den samhällsomställning som behöver ske i ett generationsperspektiv för att nå miljökvalitetsmålen. Beredningen ska därför: Föreslå en handlingsplan för hur strategier bör utvecklas i miljömålsystemet i förhållande till miljökvalitetsmålen och till generationsmålet. Fokus ska läggas på behov av etappmål inom områden som är särskilt komplexa eller som kräver politiska avvägningar. Av handlingsplanen ska behoven av att utveckla etappmål, styrmedel och åtgärder framgå. I de fall beredningen identifierar behov av nya etappmål där beslutsunderlaget inte är tillräckligt bör det av handlingsplanen framgå vilken typ av underlag som ska tas fram samt förslag lämnas på hur det kan tas fram med tillhörande tidplan. Ge förslag om vilka av de föreslagna delmålen i rapporten – nu är det bråttom! som bör bli etappmål i miljömålssystemet och vilka som kan övergå till preciseringar under ett miljökvalitetsmål. Om det finns tillräckligt beslutsunderlag som innehåller samhällsekonomiska konsekvensanalyser, ska beredningen I förslagen till respektive etappmål ska beredningen: -ange vilka miljökvalitetsmål eller delar av generationsmålet som etappmålet bidrar till, -ge förslag på styrmedel och åtgärder som kan krävas för att etappmålet ska nås med tillhörande konsekvensanalys samt analys av förslagets kostnadseffektivitet, -ange om det finns skäl för att besluta om etappmålet, -ange den inriktning för en strategi som etappmålet kan komma att hänföras till, -ange om och på vilka grunder det finns behov av regional anpassning av etappmålet, -ange om etappmålet är relevant för internationella överenskommelser eller ingår i gemenskapsinitiativ inom EU, -ange vilken miljöinformation eller annan information (statistik) som kan krävas för att följa upp etappmålet, -ange vilken myndighet som bör ansvara för att etappmålet följs upp. Samverkan och utgångspunkter vid genomförande av det första uppdraget Det första uppdraget ska genomföras i samverkan med inom ramen för verkets uppdrag att samordna en myndighetsgemensam översyn av miljökvalitetsmålens preciseringar. Beredningen ska i uppdraget också samverka med myndigheter som har ansvar i miljömålssystemet. Utgångspunkten för det första uppdraget ska främst vara de prioriteringar som görs i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Hänsyn ska också tas till de förslag till delmål som presenterade i rapporten – nu är det bråttom! (den fördjupade utvärderingen ). Redovisning av det första uppdraget Det första uppdraget ska redovisas till () . Handlingsplanen ska innehålla en konsekvensanalys i enlighet med kommitté- förordningen. (M 2010:04) Regeringen beslutar om förlängd tid för uppdraget att föreslå en handlingsplan för hur strategier och etappmål kan utvecklas i miljömålssystemet. I uppdraget ingår att beredningen ska lämna förslag till etappmål i miljömålssystemet. Handlingsplanen för strategier ska delredovisas . Uppdraget ska slutredovisas . Förlängd tid för regeringsuppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för gett en parlamentariskt sammansatt beredning i uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Beredningens första uppdrag är att föreslå en handlingsplan för hur strategier och etappmål bör utvecklas (dir. 2010:74). Enligt direktiven ska handlingsplanen redovisas . I samband med att det sker ändringar i miljömålssystemet bör beredningen få tillräcklig tid att analysera förslag till etappmål. Beredningen bör därför, i de fall den bedömer att beslutsunderlaget uppfyller de krav som anges i dess direktiv, lämna förslag till en första uppsättning etappmål i samband med slutredovisningen av sitt första uppdrag. Handlingsplanen för strategier ska delredovisas . Det första uppdraget ska slutredovisas . Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet innebär att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken ska inriktas mot att: -ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och att deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, -den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, -människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, -kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, -en god hushållning sker med naturresurserna, -andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal miljöpåverkan, -konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås.