sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Flickor, pojkar, individer - om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan Flickor, pojkar, individer –om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling Slutbetänkande av Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Vid regeringssammanträdet bemyndigade regeringen utbildningsminister att tillkalla en dele- gation med uppdrag att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). förordnades ordföranden i att leda delegationen. Till ledamöter i delegationen förord- nades läraren , läkaren , journalisten , universitetslektorn , professorn , jämställdhetshandläggaren , nationalekonomen , filosofie doktorn och professorn . Som experter i utredningen förordnades departementssekreteraren , förste vice ordföranden , verksamhetschefen , ombuds- mannen och departementssekreteraren . entledigades från uppdraget som ledamot i delegationen. entledigades och som experter och ersattes av ämnesrådet och departementssekreteraren . entledigades Per från uppdraget som expert i utredningen. förordnades förste vice ordföranden som expert i utredningen. ent- ledigades från uppdraget som ledamot i utredningen. entledigades från upp- draget som ledamot i utredningen. I sekretariatet har revisionsdirektören ingått som huvudsekreterare och frilansjournalisten som sekre- terare . Departementssekre- teraren har varit sekreterare . Filosofie doktorn har varit sekre- terare . har biträtt utredningen i arbetet med utredningens lagförslag och lagkommentarer. Delegationen antog vid sitt första möte namnet DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08). Genom beslut fick utredningen förlängd tid för delbetänkandet till (dir. 2009:12). Delegationen överlämnade delbetänkandet Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Genom beslut fick utredningen förlängd tid för slutredovisning av uppdraget till (dir. 2009:126). Utredningen har haft samråd och kontakter med ett antal olika forskare samt med , Skolinspektionen och Diskriminerings- ombudsmannen. Utredningen har också haft kontakter med personal vid olika grund- och gymnasieskolor, och med företrädare för före- ningslivet. Utredningen har även haft kontakter med representanter för departement och myndigheter samt forskare inom skolområdet i våra nordiska grannländer. genomförde utredningen fyra regionala kon- ferenser. Vid konferenserna spreds och diskuterades den kunskap som sammanställdes i anslutning till delbetänkandet. Konferenserna hölls i , , och i . Konferenserna samlade sam- mantaget omkring 400 deltagare. anordnade utredningen tillsammans med DJ – Delegationen för jämställdhet i högskolan och Högskole- verket en konferens om genus och jämställdhet i lärarutbildningen. anordnade utredningen i samarbete med ABF ett välbesökt seminarium om kvinnor, män och jämställd- het i läromedel i historia. Utredningen har genomfört två arrangemang under Almedals- veckan innevarande år. genomfördes i samarbete med DJ och Nationella sekretariatet för genusforskning ett semina- rium om jämställdhet i skola och högskola. I den efterföljande paneldebatten medverkade bland annat dåvarande högskole- och forskningsminister och utbildningsutskottets dåva- rande vice ordförande . genomfördes i samarbete med ett seminarium med professorn och mans- forskaren om pojkars skolprestationer, med an- ledning av den rapport han skrivit på utredningens uppdrag. Ett rundabordsamtal om jämställdhet i skolan med företrädare för föreningar och ideella organisationer genomfördes . Flera av utredningens ledamöter och utredningens sekretariat har deltagit i en rad olika seminarier, träffar och möten i syfte att infor- mera om och diskutera utredningens arbete och sprida den kunskap om jämställdhet i skolan som sammanställts inom ramen för utredningens arbete. Utredningens resultat och ställningstaganden har också fortlö- pande spridits via intervjuer eller debattartiklar i olika medier. Delegationens webbplats, har under hela den tid utredningen verkat varit ett redskap för information och dialog om jämställdhet i skolan. Utredningens betänkanden och forskarrapporter kan därefter fort- farande nås via regeringens webbplats, . Publika- tionerna kan även beställas via . Delegationen har publicerat följande forskarrapporter: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhälls- kunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. bibliografi (SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen (SOU 2010: 53). Rapporten är även utgiven på engelska med titeln: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crises" Barns perspektiv på jämställdhet i skola. sikt (SOU 2010:66) Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskaps- översikt (SOU 2010:79) Skolan och ungdomars psykosociala hälsa (SOU 2010:80) XI Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jäm- ställdhetsarbete i skolan (SOU 2010:83) XII Hedersrelaterad problematik i skolan. En kunskaps- och forskningsöversikt (SOU 2010:84) XIII Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – Tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan (SOU 2010:97). Delegationen överlämnar härmed slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU:2010:99). Delegationens arbete är i och med detta betänkande avslutat. Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt betänkandets innehåll och disposition.......................... Kön och genus i skolan förr och ........................................ Förståelsen av och förklaringar till könsskillnader och brist på jämställdhet...................................................... Definition av några centrala begrepp...................................... Betänkandets disposition och innehåll ................................... Jämställdhetsperspektiv på individens lärande och Jämställdhet i relation till skolans uppdrag ............................ Lärande som social process ..................................................... Jämställdhet i lärandesammanhang......................................... Flicka och pojke som social process ................................ Lärarens plats i lärandeprocessen............................................ Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och Jämställdhetsperspektiv på skolans styrdokument................ Skollagen innehåller en grundläggande reglering av jämställdhet i skolan ..................................................... Nya läroplaner och kursplaner införs 2011 ............................ Jämställdhet har en central plats i läroplanerna...................... Jämställdhetsperspektiv på skolans ämnen............................. Betygsskillnader mellan flickor och pojkar ............................ Flickor och pojkar är intresserade av olika ämnen................. Flickor och pojkar har olika uppfattningar om vilka ämnen som är viktiga .................................................... Motivationen för respektive ämne påverkar lärandet och Flickor och pojkar lär sig även hemma och .......... Att kunna läsa är viktigt för skolframgång i flera ämnen ...... Jämställdhetsperspektiv på läromedel..................................... Sammanfattning och analys ..................................................... Jämställdhetsperspektiv på elevernas val i , till gymnasiet och till högskolans Val inom ramen för ............................................ Den nya gymnasieskolan ......................................................... Avhopp och byte ...................................................................... Betyg och antagningen till gymnasieskolan................................... Antagningen till högskolan.................................................... Kvinnors och mäns representation bland nybörjare i Program på högskolan ........................................................... Sammanfattning och analys ................................................... Jämställdhetsperspektiv på särskilt stöd och Varför specialpedagogik och jämställdhet? Regleringen av särskilt stöd................................................... Allmänt om förutsättningarna för särskilt stöd i skolan..... 5.5Tillgången till särskilt stöd och specialpedagogiska Omfattningen av särskilt stöd............................................... Behovsbedömning och utredning ......................................... Sammanfattning av kapitlet................................................... Kränkande behandling i skolan .................................. Kränkningar och konsekvenser............................................. Karaktären på och förekomsten av kränkningar i skolan.... 6.3Barns skydd mot kränkande behandling i skolan – regler 6.3.2 Skollagens regler om kränkande behandling............. 6.3.3 Diskrimineringslagens regler om kränkande 6.3.4 Begreppen i diskrimineringslagen och skollagen...... 6.4Förslag om en samlad reglering av åtgärder mot diskriminering och andra former av kränkande Ansvarsfördelningen i arbetet mot kränkningar....... Utformningen av en samlad reglering ....................... 6.5Skolornas arbete för att förebygga kränkande Sex- och samlevnadsundervisningen..................................... 6.6 Könsuppdelad statistik .......................................................... arbete i skolan........................................ Grova kränkningar och våldtäkter – en illustration ............. Kränkt, utstött och ensam ..................................................... Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och 7.1Forskningsresultat rörande skolrelaterad psykisk hälsa för flickor och pojkar ............................................................. Sammanfattande slutsats och analys ..................................... Jämställdhet och hedersproblematik........................... Skolan och hedersproblematiken .......................................... Delegationens analys och bedömningar................................ Förändringsarbete för jämställdhet i skolan ................. - lokalt jämställdhetsarbete ......................... Aktuellt jämställdhetsarbete på skolor ................................. arbete med jämställdhet i skolan....................... Kommuner och Landstings arbete med jämställdhet i skolan ................................................... 9.2Utbildning och fortbildning i jämställdhet för lärare och Fortbildning av skolans personal........................................... Befattningsutbildning för rektorer – 9.3 Praktiskt jämställdhetsarbete................................................. Visioner och jämställdhetsarbete........................................... 9.4Översikt av publikationer med metoder för Motstånd mot jämställdhetsarbete ....................................... Sammanfattning och analys................................................... Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i Behovet av ny kunskap .......................................................... Referat från delbetänkandet om behov av ny kunskap........ Ytterligare områden där behov av ny kunskap Exempel på områden av betydelse för jämställdheten där forskning finns men inte används.............................. Sammanfattning och analys................................................... Sammanfattningsvis om behovet av ny kunskap ................. Behovet av utvärdering av undervisningsmetoder och arbetssätt i skolan ....................................................... Behovet av att förvalta och förmedla den kunskapsbas om jämställdhet i skola som upparbetats på Jämställdhet i skolan ur ett globalt perspektiv..................... Pågående statliga insatser för att främja jämställdhet i Redogörelse om jämställdhet i utbildning mellan kvinnor och män......................................................... Delegationens samlade analys ................................... Synen på skola och kön förr och ..................................... Aktuella jämställdhetsproblem i skolan ............................... Delegationens förslag till insatser för att långsiktigt stärka jämställdheten i skolan Förslag till regeringen för att förbättra jämställdheten i Jämställdhet i skolan handlar om att reellt ge flickor och pojkar lika makt och möjlighet till lärande och utveckling. Flertalet elever trivs bra i skolan, men det gäller tyvärr inte alla elever. Många elever inhämtar goda kunskaper och växer som individer i skolan, men dessvärre inte alla elever. Runt om i vårt land arbetar ett stort antal människor engagerat för att förbättra skolan. Detta för- bättringsarbete handlar exempelvis om att förbättra kvaliteten i skolans undervisning och elevernas kunskaper, eller om att göra skolan till en trygg plats att vistas i för alla elever. En jämställd skola är en skola där både flickor och pojkar trivs, utvecklas och lär sig mycket. I skolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan grupperna flickor respektive pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor, och får därför sämre betyg. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa – särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Flickor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Pojkar framstår som mer aktiva än flickor när det gäller att behandla andra illa. Ord som hora, bögjävel eller kärring kan användas för att förtrycka genom att framställa vissa människor som mindre värda. Sexualiserad mobbning förekommer och kan även bestå av olika former av fysiska övergrepp. En belysning av dessa problem återfinns i vårt del- betänkande Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Psykiska problem har blivit vanligare bland ungdomar av båda könen de senaste två decennierna. som tidigare är det fler flickor än pojkar som mår dåligt. Flera studier har visat att flickor oroar sig mer för sitt utseende och sin kroppsvikt än pojkar. För många flickor försämras kroppsbild och självkänsla i samband med puberteten. Även dessa problem beskrivs i vårt ovan nämnda del- betänkande. Olika normer kopplade till kön kan göra det svårt för individer att fullt ut utveckla sina intressen och förmågor, och könsnormer kan alltså också ligga till grund för exempelvis sexuella trakasserier och kränkningar. Lärande, psykisk hälsa och identitetsutveckling är nära förknippade med varandra. Att uppnå ett bra klimat och bra relationer i skolan, mellan elever och mellan personal och elever, är en demokratisk fråga som har stort egenvärde. Men det är också en förutsättning för att nå framgång i skolans kunskapsuppdrag. Det bör understrykas att det finns uttryck för brist på jäm- ställdhet som kan vara svåra att upptäcka, mäta och kvantifiera. Pojkarna kanske dominerar på skolgården och i korridoren, medan flickorna i viss mån tar för sig inne i klassrummet? Flickorna kanske blir tafsade på, eller verbalt kränkta, medan pojkar får utstå homofoba tillmälen och fysiskt våld? Kanske bär den bristande jämställdheten i skolan en del av ansvaret för att flickor som grupp från tonåren har sämre självkänsla? Kan det vara så att pojkars självkänsla sällan diskuteras eftersom pojkars möjlighet att uttrycka känslor är begränsad? Kan det stämma att grupper av pojkar som tidigt i skolåldern har svårt att hänga med i undervisningen ofta får otillräckligt med stöd? Det är naturligt att diskussionen om jämställdhet i skolan handlar om klassrumsinteraktioner och det sociala samspelet mellan elever samt mellan skolans personal och eleverna. Men det finns även viktiga jämställdhetsaspekter på skolans ämnen och på ämnes- didaktiken. Om skolan via läroböckerna och undervisningen i de olika ämnena ger en enkönad bild av exempelvis historien, littera- turhistorien eller samhällskunskapen, innebärande att i huvudsak endast männens erfarenheter representeras, så är detta ett allvarligt jämställdhetsproblem. Skolan som institution kan ses som spegel av samhället i övrigt. På strukturell nivå är mannen och det manligt kodade överordnat på många av samhällets områden. Ojämställda mönster uppstår i skolan, så länge det omgivande samhället inte är jämställt. Sam- tidigt kan skolan erbjuda en – ett rum där andra relationer och förhållanden kan råda än de som gäller utanför skolan. Nuvarande jämställdhetssatsningar som berör skolan Riksdag och regering har tillfört medel motsvarande för en särskild jämställdhetssatsning –2010. Följande satsningar på jämställdhet i utbildning kan nämnas (prop. 2009/10:1). Regeringen har gett i uppdrag att genomföra utveck- lingsinsatser inom jämställdhetsområdet i skolan. Uppdraget omfattar bland annat att sprida kunskap om kön och skolfram- gång, stärkt elevhälsa, fortbildning av lärare och annan skol- personal om hederstraditioner samt om sex- och samlevnads- undervisning. Uppdraget omfattar såväl det offentliga skol- väsendet som motsvarande fristående utbildningsverksamheter. Den totala kostnaden för insatsen beräknas uppgå till . Regeringen har även tillsatt Delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationen ska stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Delega- tionen ska särskilt uppmärksamma och motverka könsbundna utbildningsval till högskolan och den minskade andelen män som söker sig till högre utbildning. Delegationen ska även upp- märksamma skillnader mellan kvinnor och män vad avser studie- takt, avhopp och benägenhet att avlägga examen samt kvinnors och mäns skilda möjligheter till forskarkarriär och den ojämna könsfördelningen på högre befattningar inom högskolan. Kost- naderna för delegationen beräknas till . Regeringen har vidare tillfört resurser till arbetet med jäm- ställdhetsintegrering i kommunala verksamheter. Kom- muner och Landsting (SKL) har fördelat totalt 2008–2010 för denna verksamhet. Syftet är att uppnå en kvalitetssäkring av offentligt finansierade verksamheter på kom- munal och landstingsnivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov. Denna satsning är inte specifikt riktat mot skolan, men en del av satsningen kommer direkt eller indirekt skolan till del. Delegationens förslag till insatser för att långsiktigt stärka jämställdheten i skolan Jämställdhet uppnås inte en gång för alla – lika lite i skolan som i samhället i övrigt. Jämställdheten måste ständigt diskuteras, vinnas på nytt och omsättas i skolans vardagliga praktik. Det är viktigt att jämställdhetsarbetet i skolan omfattar ett brett spektrum av fråge- ställningar som rör flickor och pojkar i skolan. Jämställdhets- aspekter bör exempelvis läggas även på frågor om barns utveckling och psykosociala hälsa. Jämställdhetsintegrering ger varaktig förändring Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering är en långsiktigt hållbar väg för organisationer att arbeta proaktivt med jämställdhet. Ett systematiskt och proaktivt arbete med jämställdhet kan bl. a. förväntas leda till att antalet fall av kränkande behandling minskar, och därmed även behovet av reaktiva insatser. Förutsättningar för att få jämställdhetsarbetet att bli långsiktigt och hållbart är, förutom att man går metodiskt och systematiskt tillväga, att ledningen ger sitt odelade stöd till arbetet. Detta stöd bör uttalas både internt och externt. Likaså är resurser, referenspersoner och tid viktiga delar. Tidsaspekten är viktig att uppmärksamma – det är inte möjligt för organisationen – klassen, skolan eller kommunen – att förvänta sig påtagliga resultat alltför . Följande fem steg kan ses som delar av en strategisk förändrings- process: Kartläggning av verksamheten, Analys av kartläggningen, Framtagande av idéer och visioner, konkreta mål och åtgärder, Arbete! och Uppföljning av mål och åtgärder (bearbetat utifrån Ds : 31, SOU 2007: 15 och SOU 2010:83). En hel del av det jämställdhetsarbete som bedrivs i skolan är projektbaserat – inte sällan med extern finansiering (se till exempel SOU 2010:83). Vårt intryck att projekten ofta avslutas utan att lärdomarna tas tillvara på ett systematiskt sätt och utan att pro- jektets innehåll transformeras till att bli centrala inslag i den reguljära verksamheten. Lite tillspetsat kan sägas att alltför många goda intentioner på jämställdhetens område har dött projektdöden har i praktiken upphört att verka när eller efter att projektet avslutats. Projektarbete för jämställdhet är i vissa faser av en utveckling bra och nödvändigt. Men projekten ska ses som ett första steg mot jämställdhetsintegrering och inte som ett i tiden och rummet avgränsad verksamhet. Jämställdhetsprojekten behöver förvaltas och resultaten tas om hand. Att tillse att så sker är en ledningsfråga. Vi tror att det är dags att byta strategi. Jämställdhetsarbetet måste orienteras bort från projekt och adhoc-insatser, för att i stället på allvar integreras i den ordinarie verksamheten. Så und- viker vi risken att jämställdhetsprojekten blir en ursäkt för att inte låta jämställdhet vara en central del av den ordinarie verksamheten. Skolans jämställdhetsarbete bör utgå från både strukturer och individer Jämställdhetsarbetet handlar om att arbeta med strukturer och könsnormer som begränsar individens utveckling. Arbetet för- utsätter för att vara meningsfullt en kategorisering efter kön. I samhället utanför skolan liksom även i skolan ligger fokus i arbetet mot diskriminering numera ofta på individuella rättigheter snarare än på kategoriseringar av kollektiv i privilegierade eller under- privilegierade. Därtill kommer att kategorin kön i diskriminerings- frågor har kompletterats med flera andra skiljandekategorier – etnisk tillhörighet, könsöverskridande identitet eller uttryck etcetera. På sätt och vis har jämställdhetsarbetet därmed försvårats. Det ter sig inte längre alltid lika naturligt att tala om strukturer eller mekanismer som skapar maktrelationer mellan kvinnor och män, pojkar och flickor, utan i många fall snarare om rättigheter för individer med olika identiteter och socioekonomisk bakgrund. Könet är starkt kopplat till identiteten och identitetsskapandet, och det finns skäl att identifiera och motverka de strukturer som skapar olika könsnormer för kvinnor och män, och som lägger grunden för maktrelationer baserade på kön. Men varje kategoriser- ing efter kön riskerar att återskapa de könsskillnader som arbetet avser att undanröja. Konsten är att både se betydelsen av kön och genus med den maktordning det innebär, och se den stora variationen mellan individer och betydelsen av andra sociala kategoriseringar. Det ligger en utmaning i att undvika att jämställdhetsarbetet betraktas som en form av särintresse. Det behövs ett ökat fokus på jämställdhet i relationer mellan grupper I fokus för skolans jämställdhetsarbete under olika tider har framför allt varit särskilda grupper av elever. Det finns en tendens att fokusera en grupp i taget och kanske även ett problem i sänder. Exempelvis har jämställdhetsarbetet i skolan handlat om arbetet om att främja flickors intresse för teknik, om att minska flickors stress eller om att stärka flickors självkänsla.