sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Utredningen har för ändamålet tagit del av en kartläggning av föräldrar med barn som har genomfört på uppdrag av regeringen. Kartläggningen visar samman- fattningsvis följande. Majoriteten av föräldrarna anger att de är nöjda med arbetsför- delningen inom parförhållandet, att de har den arbetstid de vill ha och att de är nöjda med hur tiden fördelas mellan barn och arbete. Det finns dock föräldrar som är missnöjda med tidfördelningen liksom den möjlighet de har att påverka sin situation. Bland sammanboende föräldrar finns det ett tydligt mönster där kvinnor gör mer av hushållsarbetet och mindre av underhållsarbe- tet. Det är mindre ojämlikt fördelat bland par där båda har högre utbildning, är yngre, där föräldraledigheten har delats mer lika eller när de bor i storstad. Det område som föräldrar delar mest lika på är omsorg om, och tid med, barnen. Det är mycket vanligare bland mammor att arbeta deltid, och de anger även oftare än pappor skäl till deltidsarbete som kan kopplas till barnen. En stor andel föräldrar arbetar heltid och den vanligaste anledningen, framför allt bland män, är ekonomiska skäl. Bland ensamstående kvinnor anger dock mer än fyra av fem att ekonomin är anledning till heltidsarbete. Sammantaget uppger av samtliga föräldrar att de inte vill förändra sin arbetstid och att de har valt sin arbetstid själva. I de fall det är något annat som påverkar arbetstiden är det vanligaste skälet arbets- givaren. Balans mellan arbete och familjeliv Var femte förälder är missnöjd med fördelningen mellan tid för arbete och tid för barn, medan över hälften är nöjda. För ensamstå- ende kvinnor är det enbart som säger att de har stor på- verkan på sin arbetstid och som upplever sin påverkan som liten. Genomgående finns det störst skillnader mellan ensam- stående och sammanboende kvinnor. Även ensamstående män utan barn boende hos sig anger att de är missnöjda med fördelningen mellan arbetstid och tid med barn. Tillsammans med övriga undersökningar som utredningen har haft tillgång till förstärker denna undersökning bilden av att det är flera olika svårigheter som möter särlevande föräldrar jämfört med föräldrar i kärnfamiljer. Ensamstående föräldrar upplever att de har mindre påverkan på sin arbetstid, de arbetar oftare av ekonomiska skäl heltid, som de är mer missnöjda med fördelningen av tid mellan barn och arbete. För särlevande föräldrar som därtill sinsemellan inte kommer överens om ekonomi, umgänge eller bo- ende för barnet blir det extra betungande. Den grupp särlevande föräldrar som i andra undersökningar har bäst samarbete kring bar- nen i alla dessa frågor är de som har barn som bor växelvis hos för- äldrarna. Situationen för barn som bor växelvis är i princip den- samma som för barn i kärnfamiljer, både hälsomässigt, socialt och ekonomiskt. Däremot mår barn med ensamstående föräldrar i vissa fall sämre, och de har även sämre ekonomiska förutsättningar. Det finns således all anledning för samhället att försöka underlätta livs- situationen för särlevande föräldrar genom att så långt möjligt undanröja konfliktdrivande faktorer i bl.a. olika familjeekonomiska regelverk, och att genom råd och stöd främja samarbete för att så långt möjligt skapa förutsättningar för dem att dela på ansvaret för och omsorgen om barnen. Utredningen lämnar i kapitel 13 förslag till åtgärder för att främja föräldrasamarbete i frågor som rör barnet. Kartläggningen ger inte underlag för några slutsatser om åtgär- der för höjt arbetskraftsdeltagande. De flesta föräldrar är nöjda med sin arbetstid och önskar ingen förändring. De föräldrar som har högre arbetskraftsdeltagande, ensamstående kvinnor och män i kärnfamiljer, uppger oftast ekonomiska skäl till detta. Ungefär var femte deltidsarbetande anger dock att arbetsgivaren inte erbjuder heltidsanställning som skäl för deltidsarbete. Balans mellan arbete och familjeliv 14.2Bakgrund och syfte med kartläggningen En del av utredningens uppdrag är att kartlägga och analysera för- äldrars uppfattning om förutsättningarna för balans mellan arbete och omsorg om barn, hur fördelningen sker och vilka grunder den baseras på. I utredningens direktiv (2009:56) anges bl.a. att ensamförälder- hushållen har den lägsta disponibla inkomsten och den lägsta löne- inkomsten. Deras förankring på arbetsmarknaden är generellt lägre än sammanboendehushållens. Bland ensamstående mödrar respek- tive ensamstående fäder var sysselsatta. Det kan jämföras med sammanboende föräldrar där förvärvsfrek- var för kvinnor och för männen. Handlingsutrymmet för olika aktiviteter är dessutom i allmänhet mer begränsat för ensamstående föräldrar. Sammanboende för- äldrar har möjlighet att avlasta varandra, varför tidspressen kan vara större för ensamstående föräldrar att hinna med nödvändiga upp- gifter. Samförstånd mellan föräldrarna när det gäller balansen och fördelningen mellan arbete, ledighet och omsorg om barnet kan bli centralt för en god relation mellan föräldrarna. Även relationen mellan föräldrar och barn påverkas av tillgången till tid och omsorg. Mot denna bakgrund behövs därför enligt regeringen ytterligare kunskap om hur föräldrar upplever sitt handlingsutrymme gällande fördelning av tid mellan arbete och omsorg om barnen. För att kunna fullgöra sin uppgift enligt ovan har utredningen tagit del av en kartläggning som () har gjort på uppdrag av regeringen. I det följande återges resultaten från denna kartläggning. De resultat som redovisas när det gäller särlevande föräldrar är utredningens egna vad gäller analyser och beräkningar. Uppgifterna om särlevande föräldrar är dock baserade på den kart- läggning som SCB har gjort, se närmare nedan. genomförde SCB en enkätundersökning inom ramen för ett regeringsuppdrag kallat Jämställt föräldraskap1. Delar av datainsamlingen gjordes genom telefonintervjuer och vissa uppgifter hämtades från register. I urvalet ingick knappt 15 000 1 Jämställt föräldraskap – en deskriptiv rapport. De frågor som ställdes inom ramen för undersökningen återfinns i bilaga 8. Balans mellan arbete och familjeliv föräldrar med barn , varav deltog i undersökningen. Resultaten som redovisas är uppräknade, vilket innebär att resultaten avser alla föräldrar med barn och inte enbart de svarande. Antalet som varje grupp motsvarar redo- visas i tabell 1. Tabell 1 Föräldrar till barn efter hushållstyp. Endast barn från nuvarande förhållande boende hos sig Barn från nuvarande och tidigare förhållande boende hos sig Endast barn från tidigare förhållande boende hos sig Med barn boende heltid hos sig Med barn boende växelvis hos sig Utan barn boende hos sig 14.3Det obetalda hem- och omsorgsarbetet Omsorg om andra personer utgör en del av det obetalda arbete som kvinnor utför i större utsträckning än män. som kvin- nornas inträde på arbetsmarknaden har skett förhållandevis snabbt har männens rörelse in i hemmen gått långsammare. Enligt tidigare undersökningar arbetar kvinnor och män ungefär lika mycket sett över alla veckans dagar, per dag.2 Skillnaden är att kvinnor arbetar lika mycket betald som obetald tid, medan män arbetar dubbelt så mycket betald som obetald tid. Frågor om upp- levd arbetsfördelning i hushållet, fördelat på elva olika aktiviteter, ställdes i undersökningen enbart till sammanboende föräldrar (gifta och sambor). Nedan har dessa aktiviteter delats in i tre grupper; hushållsarbete, underhållsarbete och omsorg om barn. Antalet aktiviteter är olika i de tre grupperna. Grupperingen ut- går från var aktiviteterna sker och om de har en direkt koppling till barnen eller inte. Några av aktiviteterna kan dessutom utföras sam- tidigt, andra inte. Utöver detta rymmer de olika aktiviteterna olika mått av flexibilitet. En förälder som har mycket att göra på jobbet kan till exempel skjuta upp gräsklippningen till . 2 SCB:s senaste tidsanvändningsundersökning som genomfördes . Balans mellan arbete och familjeliv aktiviteter kan däremot inte vänta till morgondagen, t.ex. att hämta barnen från förskolan. Bilen (tvätta, tanka) Utvändigt arbete med hus/fritidshus (t.ex. gräsklippning, skottning och övrigt underhåll). Förskola/skola (föräldramöten, hämta/lämna, läxor) Umgås med barnet/barnen Inköp till barnet/barnen Fritidsaktiviteter (föräldramöten, hämta/lämna m.m.) hemma med sjukt barn För varje aktivitet har de tillfrågade fått ange hur mycket de upp- lever att de gör i hushållet jämfört med sin make/sambo. Svars- alternativen går från jag gör nästan allt till jag gör nästan inget. Den upplevda arbetsfördelningen visar på samma mönster för såväl kvinnor som män – kvinnorna utför mer hushållsarbete, män- nen utför mer underhållsarbete. Omsorgen om barnen är det som störst andel av både kvinnor och män upplever att man delar lika. finns det skillnader. Andelen kvinnor som upplever att de gör nästan allt hushållsarbete är till exempel större än ande- len män som upplever att de nästan inte gör något hushållsarbete alls. Samma sak gäller för omsorg om barnen. På samma sätt är andelen kvinnor som upplever att de nästan inte gör något under- hållsarbete mindre än andelen män som upplever att de utför nästan alla sådana aktiviteter. Det här mönstret känns igen från så gott som samtliga studier som utredningen har gjort och/eller haft till- gång till vad gäller hur föräldrar ser på barnets boende, fördelning av försörjningsansvar etc. De flesta föräldrar verkar överskatta sina egna insatser i förhållande till den andra förälderns. De som har sinsemellan mest överensstämmande uppfattning är särlevande för- äldrar med barn boende växelvis hos sig. Balans mellan arbete och familjeliv Resultaten nedan är grupperade och det kan finnas variationer mellan aktiviteterna i de olika grupperna, t.ex. att laga mat och att städa. Det är en mycket liten andel av föräldrarna som upplever att de delar allt lika. I kategorin hushållsarbete är tvätten den aktivitet som har den mest skeva könsfördelningen (av kvin- norna uppger att det är de som tvättar, medan 29 pro- cent av männen uppger att de nästan aldrig tvättar). I omsorg om barnen är det i stället inköpen som har den mest ojämna arbets- fördelningen och i underhållsarbetet är det aktiviteter som har med bilen att göra. I diagram 1–3 nedan visas resultatet.3 Diagram 1 Upplevd arbetsfördelning i hushållet jämfört med makes/ sambos insats när det gäller omsorg om barn. 3 Att i genomsnitt av kvinnorna uppger att de utför nästan allt hushållsarbete ska inte tolkas som att svarat att de gör nästan allt på frågan för alla aktiviteter. Det innebär istället att av samtliga svar (alltså när alla kvinnors svar på frågor för alla aktiviteter lagts samman) för aktiviteterna som avser hushållsarbete utgjort alternativet jag gör nästan allt. Balans mellan arbete och familjeliv Diagram 2 Upplevd arbetsfördelning i hushållet jämfört med makes/ sambos insats när det gäller underhållsarbete. Diagram 3 Upplevd arbetsfördelning i hushållet jämfört med makes/ sambos insats när det gäller hushållsarbete. 14.3.1Skillnader mellan olika grupper av föräldrar Det finns skillnader mellan olika grupper av föräldrar. för- blir mönstret detsamma oavsett vilken grupp som studeras - i vissa grupper förstärks skillnaderna i arbetsfördelning, i andra grupper går en större andel svar stick i stäv med mönstret i diagrammen ovan. Balans mellan arbete och familjeliv Skillnader mellan kvinnor och män i olika grupper står inte säl- lan att finna i andelen kvinnor som uppger att de gör nästan allt respektive andelen män som uppger att de gör mindre än sin part- ner (alternativt; nästan inget alls). Skillnaderna är alltså små mellan dem som svarat enligt mittenalternativen. När det är skillnader mellan olika grupper av föräldrar är det skillnader i hur stor andel som säger att de gör (nästan) allt eller (nästan) inget. Det är dessa svarsalternativ som är större eller mindre mellan olika grupper. Resultaten visar ett mönster med skillnader framför allt mellan för- äldrar som bor i storstäder och föräldrar som bor i övriga kom- muner, dvs. på mindre orter.4 Vid en jämförelse av dem som bor i storstäder med dem som bor på mindre orter kan konstateras att de som bor på mindre orter beskriver en arbetsfördelning som följer, och i viss mån förstärker, de mönster som finns i diagram 1, ovan. För föräldrar som bor i större städer är det i stället en något större andel svar som har ett mindre ojämlikt mönster än generellt. På samma sätt är det en något mindre andel män i större städer som uppger att de gör mindre hushållsarbete än sin partner. Det finns ett mönster som tyder på en mindre ojämn arbetsfördelning i stor- städer jämfört med mindre orter. Det finns ett mönster som talar för att yngre föräldrar har en något jämnare arbetsfördelning än äldre föräldrar. Resultaten visar på ett mönster som talar för att ju längre utbild- ning föräldrarna har, desto mindre ojämn är fördelningen av arbets- uppgifter. De största skillnaderna finns mellan dem som har hög och låg utbildning. Bland kvinnor med enbart grundskoleutbildning 4Grupperingen har gjorts med utgångspunkt i Kommuner och Landstings kommun- gruppsindelning. 5En grov indelning har gjorts av de svarandes ålder mellan personer som är och personer som är eller äldre. 6Personerna har delats in i tre grupper; grundskola, gymnasieskola eller universitets-/hög- skoleutbildning kortare än samt universitets-/högskoleutbildning eller längre (inklusive forskarutbildning). Balans mellan arbete och familjeliv uppger att de utför nästan allt hushållsarbete. Mot- svarande andel bland dem med en längre universitetsutbildning är . Bland män med enbart grundskoleutbildning uppger att de nästan inte gör något hushållsarbete alls. Motsva- rande andel bland dem med en längre universitetsutbildning är 10 pro- cent. Det finns med andra ord skillnader mellan de föräldrar som har en längre respektive kortare utbildning. Frågeställningarna avser emellertid arbetsfördelningen mellan sammanboende personer. För att se till båda parternas utbildningsnivå har därför ytterligare en gruppering gjorts: -båda har en längre utbildning, -båda har en kortare utbildning, -den svarande har en längre utbildning och partnern en kortare utbildning, -den svarande har en kortare utbildning och partnern en längre utbildning. Resultatet visar på skillnader mellan hushåll där båda föräldrarna har en längre utbildning respektive hushåll där båda föräldrarna har en kortare utbildning. Arbetsfördelningen är något mindre ojämn i hushåll där båda har en längre utbildning. Tidigare studier har visat att det för pappors del förefaller finnas ett samband mellan föräldraledighetens längd och tid i arbete, såväl förvärvsarbete som hemarbete. I den här studien finns ett mönster som talar för att föräldraledighetens längd samvarierar med upp- levelsen av hur man i hushållet delar på hushållsarbetet.7 Pappor som har varit föräldralediga i större utsträckning upp- ger att man delar hushållsarbetet lika än vad de pappor som har varit föräldralediga uppger. Kvinnor som varit hemma uppger i lägre utsträck- ning än övriga kvinnor att man delar hushållsarbetet lika. 7 Duvander och 2009, Hur länge spelar pappors föräldraledighet roll? En studie av sambandet mellan pappors föräldraledighet och deras kontakt med sina barn, samt 2008, Happy hour? Studies on well-being and time spent on paid and unpaid work. Balans mellan arbete och familjeliv Tabell 2 Upplevd arbetsfördelning i hushållet jämfört med makes/sambos insats efter föräldraledighetens8 längd. Andel, procent. Mer än 18 månader Mer än 6 månader Kvinnor och män arbetar i genomsnitt lika många timmar per dag, men fördelar tiden olika mellan förvärvsarbete och obetalt arbete. som förvärvsarbetstiden är av betydelse för fördelningen av det obetalda arbetet kan den inte ensam förklara varför kvinnor utför mer obetalt arbete än män. Kvinnor som arbetar heltid utför inte lika stor andel av hushållsarbetet. Det verkar inte vara männen som gör mer hushållsarbete lika mycket som det är det att kvin- norna minskat sin tid i obetalt arbete.9 Heltidsarbetande kvinnor förväntas utföra en mindre andel av hushållsarbetet än deltidsarbe- tande kvinnor. En annan förklaring skulle kunna vara att det helt enkelt utförs mindre obetalt arbete i hushållet när kvinnan arbetar heltid. När föräldrar som arbetar hel- respektive deltid jämförs med varandra finns ett mönster som pekar mot att deltidsarbetande för- äldrar utför en större del av hushållsarbetet jämfört med heltids- arbetande föräldrar. Detta gäller såväl kvinnor som män. Skillna- derna mellan kvinnor och män är dock fortfarande stora. Till exempel uppger av de deltidsarbetande kvinnorna att de utför nästan allt hushållsarbete. Motsvarande andel för männen är 8Föräldraledigheten avser det yngsta barnet och flertalet av de sammanboende kvinnorna och männen lever tillsammans med barnets andra förälder. 9SCB 2003, Tid för vardagsliv. Balans mellan arbete och familjeliv De deltidsarbetande kvinnorna är också betydligt fler till antalet än de deltidsarbetande männen. Inkomst(skillnad) SCB:s föräldraenkät innehöll en fråga om de svarande tjänar mer eller mindre än sin make/sambo.10 I undersökningen finns det inte tillgång till inkomstregister men däremot säger frågan något om hur stor ersättning individerna, relaterat till varandra, får för sitt utförda förvärvsarbete. De svarande har delats in i tre grupper: -tjänar mer än sin make/sambo, -tjänar ungefär lika mycket som sin make/sambo, -tjänar mindre än sin make/sambo. Grupperna är långt ifrån lika stora. Nästan två tredjedelar av alla kvinnor uppger att de tjänar mindre än sin maka/sambo (och en lika stor andel män uppger att de tjänar mer). Det överensstämmer i stort med övriga resultat. För kvinnors del visar resultaten att i hushåll där kvinnan tjänar mer än sin maka/sambo anger ungefär en fjärdedel av de kvinnor som tjänar mer att de gör nästan allt hushållsarbete, vilket är en lägre andel än för genomsnittet. För kvinnor som tjänar mindre än sina män är motsvarande andel i stället drygt en tredjedel. Bland de kvinnor som tjänar mer uppger även en något större andel jämfört med de kvinnor som tjänar mindre att de nästan inte gör något hushållsarbete alls. De är dock förhållandevis få till antalet. Bland männen är mönstret det motsatta och tendensen därmed densamma. Bland de män som tjänar mer än sin maka/sambo är det en större andel som uppger att de gör mindre hushållsarbete än sin partner, jämfört med den grupp män som tjänar mindre än sin maka/sambo (). På samma sätt uppger männen som tjänar mer än sin maka/sambo i något lägre utsträck- ning att de gör nästan allt hushållsarbete jämfört med den grupp män som tjänar mindre. 10 Begreppet tjänar är inte entydigt eftersom det kan avse såväl lön som inkomst även om lön kanske är den tolkning som ligger närmast till hands. lämnar inte en fullständig information om individernas ekonomiska situation (relaterat till varandra). Det saknas t.ex. uppgift om storleken på individernas inkomster och deras eventuella kapital- innehav. Balans mellan arbete och familjeliv Det finns skillnader mellan kärnfamiljer och sammanboende par med barn som inte är gemensamma när det gäller omsorg om bar- nen. Andelen kvinnor respektive män som uppger att de delar allt lika är större i kärnfamiljerna. Bland sammanboende par med barn som inte är gemensamma är det en betydligt större andel män som uppger att de gör allt jämfört med männen i kärnfamiljer. I hushåll som består av sammanboende med barn från såväl tidigare som nuvarande rela- tion beskriver männen i princip samma mönster som män i kärn- familjer. Kvinnorna i dessa hushåll beskriver dock i stället en något mer ojämn arbetsfördelning jämfört med kvinnor i kärnfamiljer. I likhet med hushållsarbetet finns det skillnader mellan hel- respektive deltidsarbetande föräldrar. Även här är resultaten osäkra. till föräldraledighetens längd finns ett liknande mönster som för hushållsarbete. För männens del förefaller det gå en skiljelinje mellan de pappor som har varit föräldralediga och de pappor som har varit föräldralediga . De som har varit föräldralediga uppger i större utsträckning att de delar omsorgsarbetet lika med sin partner. finns även ett mönster som pekar mot att en större andel pappor uppger alterna- tivet gör mer (än sambon) om de varit föräldralediga . 14.3.3Att värdera fördelningen av arbete i hushållet För att kunna ange hur stor del av hushållsarbetet de svarande utför krävs både en värdering av det egna arbetet och av partnerns arbete. Att jämföra det egna arbetet med någon annans är inte enkelt. Med städning kanske somliga dessutom refererar till en veckostädning, medan andra inkluderar att plocka upp strumpor från golvet eller torka av köksbordet efter middagen. I enkätundersökningen har samma personer som fått frågorna om arbetsfördelningen även fått frågan om de upplever fördel- ningen av arbetsuppgifter i hushållet som bra. Hur svaren fördelar sig framgår av tabell 3. SOU 2011:51 Balans mellan arbete och familjeliv Anser du att du och din maka/sambo har en bra fördelning av arbetet i hushållet? Andel, procent. Nej, jag gör för lite Nej, jag gör för mycket som kvinnorna utför merparten av hushållsarbetet och männen merparten av underhållsarbetet uppger flertalet kvinnor och män att de upplever att arbetsfördelningen i hushållet är bra. En något större andel män än kvinnor är nöjda med fördelningen av arbetet. Bland dem som anser att arbetsdelningen inte är bra upp- lever flertalet kvinnor att de gör för mycket och flertalet män det motsatta – att de gör för lite. Fortsättningsvis redovisas resultat från frågor som ställts till samt- liga svarande, medan fördelningen av det obetalda hem- och om- sorgsarbetet (se ovan) enbart ställdes till sammanboende föräldrar. Enligt undersökningen arbetar av kvinnorna heltid och deltid. Bland männen är motsvarande andelar 93 respek- tive . Enligt den officiella statistiken i Arbetskraftsunder- sökningarna () arbetade av alla sysselsatta kvinnor i åldern heltid och deltid . Mot- svarande andel för männen var . Eftersom denna undersökning, till skillnad mot AKU-undersökningar, riktar sig till personer med barn , verkar uppgifterna vara rim- liga. Det är också känt att kvinnors arbetstid varierar med antalet barn och med det yngsta barnets ålder, medan mäns arbetstid inte påverkas nämnvärt av detta12. Arbetar du heltid eller deltid? Andel, procent. 11Dessa frågor har riktats till alla som uppger sig ha ett arbete. 12SCB, På tal om kvinnor och män 2010. Balans mellan arbete och familjeliv De svarande har fått frågor om orsaker till varför man arbetar hel- respektive deltid. Orsakerna till deltidsarbete har nedan grupperats efter orsaker som är kopplade till barnen, till arbetsgivaren eller till något annat. Jag vill ha mer tid tillsammans med mina barn För barnet/barnens bästa Barnet/barnen behöver mindre dagis/fritids Behöver inte ha barnomsorg om jag arbetar deltid Arbetsgivaren erbjuder inte heltid Jag vill ha tid för egna intressen Jag orkar inte arbeta mer Självklart val för mig att arbeta deltid Det kan finnas flera skäl till arbetstidens omfattning, vilket också har kunnat anges genom flera svarsalternativ. I den gruppering som gjorts ingår individer i en grupp om de uppgett minst en av orsa- kerna som ingår i gruppen. Nästan tre fjärdedelar av de deltidsarbetande kvinnorna och hälften av de deltidsarbetande männen uppger barnet/barnen som en orsak till att de arbetar deltid. Ungefär en femtedel av såväl kvinnorna som männen uppger att arbetsgivaren inte erbjuder hel- tid som en orsak till deltidsarbetet. Bland dem som uppgett andra alternativ än sådana som är kopp- lade till barnen eller arbetsgivaren är det störst andel kvinnor som upp- ger att deltidsarbete är ett självklart val. Nästan var femte kvinna som arbetar deltid uppger detta. uppger lite mer än var tionde deltidsarbetande man att deltidsarbete varit ett självklart val. Störst andel män, , uppger i stället ospecificerade skäl (dvs. annan anledning).