sou · GZB346 · 2011-05-18 00:00:00 — Utredningens bedömning: bör 18 månader i förväg offentliggöra information enligt punkten 3.3.1 a), b) och d) för den relevanta punkten avseende lagerpunkten i natur- gaslagret i Skallen. bör 18 månader i förväg offentliggöra informa- tion enligt punkten 3.3.1 a), b) och d) för den relevanta punkten avseende gränspunkten i . I den mån efterfrågade upp- gifter i ägs av bör bidra till offentliggörande av denna information genom länk från sin webbplats till Energinet.dk:s webbplats. Krav på offentliggörande av motsvarande information avse- ende de svenska bör omfattas av undantaget enligt punkten 3.2.3. Punkten 3.3.2 motsvaras enligt utredningens bedömning av den tidigare bilagans punkt 3.3.2, men är omskriven i konsekvens med ändringar gjorda i leden a–g enligt punkten 3.3.1. Information om historisk och framtida kapacitet i publiceras på Energinet.dk:s webbplats vilken är länkad till Swedegas AB:s webbplats. bör 18 månader i förväg offentliggöra motsvarande infor- mation för den relevanta punkten avseende lagerpunkten i natur- gaslagret i Skallen. När det gäller den av underliggande nätägare avtalade kapaciteten i finns denna information endast i aggregerad form för samtliga samlade som en rele- vant punkt. Denna bedömer utredningen emellertid omfattas av det undantag som stadgas i bilagans punkt 3.2.3. Enligt punkten 3.3.3 ska de systemansvariga löpande offentliggöra historiska uppgifter om kraven i punkt 3.3.1 a–g . Utredningens bedömning: och bör för sina respektive relevanta punkter offentliggöra historiska uppgifter enligt bilagans punkt 3.3.1 a–g, dock med beaktande av undantaget för enligt bilagans punkt 3.2.3. Den nya punkten 3.3.3 motsvarar enligt utredningens bedömning i viss mån den tidigare bilagans punkt 3.3.4, vilken dock inte ställde mer långtgående krav än historiska uppgifter . Bortsett från att den publicerade informationen ska sträcka sig längre bakåt i tiden än tidigare bedömer utredningen att punkten inte föranleder några ytterligare åtgärder från svensk sida. Vid tillämpning av bilagans punkt 3.3.3 bör emellertid undantaget för enligt punkten 3.2.3 beaktas. Enligt denna punkt ska de systemansvariga offentliggöra uppmätta värden för bruttovärmevärdet eller Wobbetalen vid alla relevanta punkter. Preliminära uppgifter ska offentliggöras senast efter respektive gasdag. De slutgiltiga uppgifterna ska offentlig- göras efter utgången av respektive månad. Utredningens bedömning: Dagens hantering av slutliga värme- värden bedöms uppfylla bilagans krav. Däremot torde kravet på att offentliggöra preliminära övre värmevärden senast efter respektive gasdag föranleda åtgärder från såväl Energinet.dk:s som från Svenska kraftnäts sida. Vid en framtida överföring av dagens systemansvarsverksamhet från till en ny aktör bör kravet enligt denna punkt beaktas speciellt. Punkten 3.3.4 är ny och saknar enligt utredningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. Bruttovärmevärde benämns i som övre värmevärde. beräknar det preliminära övre värmevärdet som ett medelvärde av det övre värmevärdet före leveransmånaden. Basen för beräkningen är uppmätta värmevärden som erhålls från Energinet.dk. Det preliminära övre värmevärdet presenteras senast den 25:e före aktuell gasmånad. Slutligt övre och undre värmevärde tillhandahålls från Energinet.dk efter leveransmånaden. Det slutliga värmevärdena offentliggörs av senast den 3:e vardagen månaden efter aktuell gasmånad. Bilagans krav omfattar bruttovärmevärdet eller Wobbetalen vid alla relevanta punkter. Enligt resonemanget ovan bedömer utred- ningen att dessa utgörs av inmatningspunkten i , lagerpunkt Skallen samt alla samlade i en relevant punkt. Den sistnämnda relevanta punkten torde dock falla inom ramen för undantaget enligt bilagans punkt 3.2.3. varierade det slutliga övre värmevärdet mellan som lägst 12,099 kWh/Nm3 och som högst 12,149 kWh/Nm3 . Differensen mellan det lägsta och det högsta uppmätta övre värmevärdet uppgår till . Jämförelsen avser avräkningsgrundande månadsmedelvärden varför enskilda värme- värden kan uppvisa större skillnader. Mot bakgrund av trans- missionssystemets begränsade omfattning med en stamledning om och grenledningar om sammanlagt , torde emellertid de publicerade värmevärdena även fortsättningsvis kunna gälla för samtliga relevanta punkter, oavsett tillämpning av undantag enligt bilagans punkt 3.2.3. I det fall värmevärdet framgent skulle bli behäftat med en större variation finns även möjlighet till värmevärdes- bestämning genom befintlig gaskromatograf utanför . Enligt utredningens bedömning uppfyller således dagens hantering av slutliga värmevärden bilagans krav. Däremot torde kravet på att offentliggöra preliminära uppgifter senast efter respektive gasdag föranleda åtgärder från såväl Energinet.dk:s som från Svenska kraftnäts sida. Vid en framtida överföring av dagens systemansvarsverksamhet från till en ny aktör bör kravet enligt denna punkt beaktas speciellt. Enligt punkten 3.3.5 ska de systemansvariga för alla rele- vanta punkter offentliggöra tillgänglig kapacitet, bokad och teknisk kapacitet för vilka kapacitet har avtalats plus och åtminstone för de kommande tio åren. Uppgifterna ska uppdateras åtminstone och oftare om det inkommer nya uppgif- ter. Offentliggörandet ska återspegla den tidsperiod för vilken kapacitet erbjuds på marknaden. Utredningens bedömning: och bör för sina respektive relevanta punkter offentliggöra information enligt punktens krav med undantag för den relevanta punkten avseende , vilken utredningen bedömer omfattas av undantaget enligt punkten 3.2.3. 5.1.4Punkten 3.4 Uppgifter som ska offentliggöras om överföringssystemet och tidsplanen för offentliggörandet Enligt punkten 3.4.1 ska de systemansvariga se till att den kumule- rade kapacitet som erbjuds och avtalas på andrahandsmarknaden offentliggörs och uppdateras , om denna information är tillgänglig för den systemansvarige. Med andrahandsmarknaden avses den marknad där kapacitet säljs från en nätanvändare till en annan nätanvändare. De uppgifter som ska offentliggöras och upp- dateras ska specificera följande: a)Sammanlänkningspunkt där kapaciteten säljs b)Typ av kapacitet, t.ex. inmatning, uttag, fast, avbrytbar c)Kapacitetsnyttjanderättens mängd och längd d)Typ av försäljning, t.ex. överföring eller tilldelning e)Totala antalet transaktioner/överföringar f)Eventuella andra villkor som den systemansvarige känner till och som nämns i punkt 3.3 Av punkten framgår att i den mån som information enligt ovan tillhandahålls av en tredje part ska systemansvariga undantas från bestämmelsen. Utredningens bedömning: Punktens krav bedöms inte vara tillämpbara för svensk del. Punkten 3.4 är i sin helhet ny och saknar enligt utredningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. har det inte inrättats någon andrahandsmarknad för kapacitet i det svenska transmissionssystemet. Utredningen bedömer att detta förhållande i första hand beror på att det ännu inte uppstått någon kapa- citetsbrist i det svenska transmissionssystemet för gas. Likaså medför den svenska marknadsmodellen för gas att den kapacitet som avtalas av slutkunder och underliggande nätägare inte förut- sättningslöst kan flyttas till annan part i andra punkter även om det funnits behov eller förutsättningar för en andrahandsmarknad. I punkten 3.4.2 fastställs att de systemansvariga ska offentliggöra harmoniserade villkor enligt vilka de accepterar kapacitetsöver- föringar (t.ex. överföringar och tilldelningar). Dessa bestämmelser måste inkludera följande: a)En beskrivning av standardiserade produkter som kan säljas på andrahandsmarknaden. b)Ledtid för genomförande/godkännande/registrering av trans- aktioner på andrahandsmarknaden. Vid förseningar måste anled- ningen offentliggöras. c)Anmälan av säljaren eller den tredje part som avses i punkten 3.4.1 till den systemansvarige om säljarens och köparens namn och kapacitetsuppgifter i enlighet med punkten 3.4.1. Av punkten framgår att i den mån som informationen enligt ovan tillhandahålls av en tredje part ska systemansvariga undantas från bestämmelsen. Utredningens bedömning: Punktens krav bedöms inte vara tillämpbara för svensk del. I likhet med bedömningen av punkten 3.4.1 konstaterar utred- ningen att det inte finns några standardiserade produkter som kan säljas på andrahandsmarknaden. I konsekvens med detta finns heller inte några ledtider för transaktioner eller säljare av kapacitet i andra hand. Punkten 3.4.3 stadgar att varje systemansvarig, när det gäller balan- seringen av systemet, senast efter att balanserings- perioden löpt ut och för varje balanseringsperiod ska tillhandahålla varje nätanvändare volymuppgifter om den specifika preliminära obalansen och om kostnaderna per enskild nätanvändare. De slutliga uppgifterna ska meddelas efter att balansperioden löpt ut. Slutliga uppgifter om kunder som mottagit leveranser enligt standardiserade belastningsprofiler kan tillhanda- hållas upp . I den mån som sådan information tillhandahålls av en tredje part ska systemansvariga undantas från denna bestämmelse. När sådana uppgifter tillhandahålls ska kommersiellt känsliga uppgifter behandlas konfidentiellt. Utredningens bedömning: Punkten bedöms inte föranleda några åtgärder från svensk sida . Vid eventuella för- ändringar av balanseringsmetoden vid en framtida överföring av dagens systemansvarsverksamhet från till en ny aktör, bör kraven i punkten särskilt beaktas. ansvarar , i egenskap av systemansvarig myndighet, för att den kortsiktiga balansen mellan inmatning och uttag i det svenska naturgassystemet upprätthålls. Genom det balans- avtal som upprättas mellan respektive balansansvarig aktör och , åtar sig att avräkna respektive balansansvarigs preliminära obalans . Beräkning av preliminär obalans utförs av så snart mätvärden för den senaste passerade gasdagen har erhållits. Uppgifterna rapporteras till respektive balansansvarig dagen efter leveransdygnet. Den preliminära obalansen ligger inte till grund för debitering. Respektive balansansvarigs slutliga obalans per gasdag under leveransmånaden beräknas så snart slutliga mätvärden har erhållits för den gångna leveransmånaden. Uppgifterna rapporteras normalt senast den 25:e efter leveransmånaden och ligger till grund för debitering. Eftersom den energimängd som omsätts i de schablonavräknade uttagspunkterna på den svenska gasmarknaden är mycket liten jämfört med den energimängd som omsätts i de timmätta och dygnsrapporterade uttagspunkterna, sker slutavräkning . Av punktens skrivningar framgår även att systemansvariga ska undantas av punktens krav om informationen kring balanseringen sköts av en tredje part. Den tredje parten tar i dessa fall över den skyldighet att offentliggöra information som annars åligger den systemansvarige. I enlighet med gasförordningen, artikel 1 sista stycket, får medlemsstaterna inrätta ett organ i enlighet med gasmarknadsdirektivet, vilket ska genomföra en eller flera av de uppgifter som brukar handhas av den systemansvarige för över- föringssystemet. Utredningen bedömer mot bakgrund av detta att nuvarande balanseringsmetod uppfyller kraven enligt punkten 3.4.3 och att punkten således inte föranleder några åtgärder från svensk sida . Vid eventuella förändringar av balanseringsmetoden vid en framtida överföring av dagens systemansvarsverksamhet från till en ny aktör, bör kraven i punkten särskilt beaktas. När tredje parter erbjuds flexibilitetstjänster utöver tolerans- nivåerna ska systemansvariga enligt punkten 3.4.4 offentliggöra dagliga prognoser om den maximala flexibilitetsmängden för näst- kommande dag, bokad flexibilitet och den flexibilitet som mark- naden förfogar över nästkommande gasdag. Den systemansvarige ska i slutet av varje gasdag dessutom offentliggöra efterhands- information om det kumulerade nyttjandet av varje flexibili- Om den nationella tillsynsmyndigheten är övertygad om att sådan information skulle kunna ge utrymme för potentiellt missbruk från nätanvändarnas sida, får den bevilja den system- ansvarige undantag från denna skyldighet. Utredningens bedömning: bör i slutet av varje gasdag publicera information kring den aggregerade balans- kontoställningen. Punkten bedöms i övrigt inte föranleda några åtgärder från svensk sida . Vid eventuella förändringar av balanseringsmetoden vid en framtida överföring av dagens systemansvarsverksamhet från till en ny aktör, bör kraven i punkten särskilt beaktas. erhåller respektive balansansvarig ett balanskonto hos på vilket den balansansvariges obalans acku- muleras. Några flexibilitetstjänster utöver toleransnivåerna före- kommer inte. fastställer dagen före leveransdygnet det tillåtna intervallet för summan av de balans- ansvarigas balanskonton vid utgången av leveransdygnet. Utrymmet på respektive balanskonto baseras på den balans- ansvariges maximala månadsmedeleffekt i de inmatnings- och uttags- punkter som balansansvaret omfattar för den kommande månaden. Det totala tillåtna intervallet beräknas med utgångspunkt från aktuella driftsförutsättningar i transmissionssystemet. Uppgifter om utgå- ende balans på respektive balansansvarigs balanskonto rapporteras av dagen efter leveransdygnet. bör efter varje gasdag publicera information kring den aggregerade balanskontoställningen gällande föregående gasdags slut. Med undantag från kravet på publicering av den aggregerade balanskontoställningen bedömer utredningen att nuvarande balanse- ringsmetod uppfyller kraven enligt punkten 3.4.4. Vid eventuella förändringar av balanseringsmetoden vid en framtida överföring av systemansvaret från till en ny aktör, bör punktens krav särskilt beaktas. Enligt punkten 3.4.5 ska de systemansvariga per balanserings- område offentliggöra gasmängden i överföringssystemet i början av varje gasdag och den beräknade gasmängden i överföringssystemet i slutet av varje gasdag. Den beräknade gasmängden för slutet av gasdagen ska uppdateras varje timme under hela gasdagen. Om avgifter för obalans beräknas varje timme ska den systemansvarige offentliggöra gasmängden i överföringssystemet i timbaserade perioder. Alternativt ska systemansvariga offentliggöra, per balan- seringsområde, alla användares kumulerade obalans i början av varje balanseringsperiod och den beräknade kumulerade obalansen för alla användare i slutet av varje gasdag. Om den nationella tillsynsmyndigheten är övertygad om att sådan information skulle kunna ge utrymme för potentiellt missbruk från nätanvändarnas sida, får den bevilja den systemansvarige undantag från denna skyldighet. Utredningens bedömning: bör offentliggöra gasmängden i överföringssystemet i början av varje gasdag och löpande offentliggöra uppgifter om beräknad gasmängd i trans- missionssystemet vid gasdagens slut. Den beräknade gasmäng- den vid gasdagens slut bör uttryckas som miljoner Nm3 och publiceras . Alternativt kan välja att offentliggöra upp- gifter om samtliga balansansvarigas aggregerade obalanser i början av varje gasdag och de beräknade aggregerade obalans- erna i slutet av varje gasdag. Enligt utredningens bedömning utgör det svenska naturgassyste- met i sin helhet ett balanseringsområde. Då det är som ansvarar för den kortsiktiga balanseringen av det svenska naturgassystemet torde det vara som formellt sett träffas av punktens krav. I egenskap av ägare till stamledningen beräknar förändring av linepack och rapporterar detta till . Utredningen bedömer emellertid att aktuell linepack inte kan anses motsvara punktens krav i fråga om överföringssystemets beräknade gasmängd. Den beräknade gasmängden i överförings- systemet bör enligt utredningens bedömning uttryckas som miljoner Nm3. kan enligt uppgift ta fram information om beräknad gasmängd vid gasdagens slut på begäran från för publicering . Punkt 3.4.5 kan även tolkas som att den systemansvarige, som alternativ till kravet ovan, kan välja att publicera information om samtliga användares obalans i aggregerad form i början av varje balanseringsperiod. De beräknade obalanserna ska då publiceras i aggregerad form i slutet av varje gasdag. Balanseringsperioden för svenskt vidkommande avser en gasdag. Det torde således vara upp till att välja vilket av alternativen ovan som bör tillämpas. Om tillsynsmyndigheten får anledning att misstänka att informationen kan missbrukas kan tillsynsmyndigheten överväga ett undantag från punktens krav. Punkten 3.4.6 fastställer att de systemansvariga ska tillhandahålla användarvänliga verktyg för beräkning av tariffer. Utredningens bedömning: Det åligger och att fr.o.m. tillhandahålla användarvänliga verktyg för slutförbrukares och underliggande nätägares beräkning av tariffer enligt punktens krav. I den svenska marknadsmodellen avtalas kapacitet i transmis- sionssystemet mellan transmissionsnätägare och slutförbrukare respektive underliggande nätägare. I egenskap av ägare till det svenska transmissionsnätet åligger det därför och att fr.o.m. tillhandahålla användarvänliga verktyg för slutförbrukares och underliggande nätägares beräkning av tariffer enligt punktens krav. Enligt uppgift från branschen finns dessa verktyg framtagna . I punkten 3.4.7 stadgas att de systemansvariga på ett effektivt sätt ska registrera alla kapacitetsavtal och all annan relevant information i samband med beräkning och tillhandahållande av tillgänglig kapacitet. De relevanta nationella myndigheterna ska ha tillgång till dessa uppgifter under , i synnerhet vad gäller enskilda nomineringar och avbrott. De systemansvariga ska bevara doku- mentation om all relevant information som fastställs i punkt 3.3.4 och 3.3.5 under och vid behov ge tillsynsmyn- digheterna tillgång till informationen. Båda parterna ska respektera principen om bevarande av affärshemligheter. Utredningens bedömning: och bör tillse att registrering av nuvarande nät/nät-avtal med underliggande nätägare liksom av eventuella avbrott sker på ett effektivt sätt. Detsamma bör gälla övrig relevant information i samband med beräkning och tillhandahållande av tillgänglig kapacitet. tillser att löpande registrering av enskilda nomineringar sker på ett effektivt sätt. Tillsynsmyn- digheten ska ha tillgång till uppgifterna från , och under . Enligt utredningens bedömning träffas , samt av kraven i denna punkt. Utredningen bedömer att de nuvarande ägarna till det svenska transmissionssystemet för gas, och , ska tillse att registrering av nuvarande nät/nät- avtal med underliggande nätägare sker på ett effektivt sätt. Det samma bör gälla övrig relevant information i samband med beräk- ning och tillhandahållande av tillgänglig kapacitet. När det gäller enskilda nomineringar är detta information som innehas av i egenskap av systemansvarig myndighet. bör i egenskap av till- synsmyndighet kunna tillhandahålla uppgifter om avbrott från såväl transmissionsnätägarna som av . Vid en eventuell framtida överföring av systemansvaret från till en ny aktör bör den dokumentation som ska bevaras överföras mellan berörda aktörer. 5.2Den framtida hanteringen av systemansvaret för gas En överföring av nuvarande systemansvarsverksamhet för gas hos till en ny aktör är en förändring med inverkan på mer än enbart den kortsiktiga balanseringen av det svenska natur- gassystemet. Detta beror bl.a. på att frågan är kopplad till försörj- ningstryggheten för gas. Enligt kommittédirektivet ska utredningen föreslå formerna för en överföring av dagens systemansvarsverksamhet från till en ny aktör inom ramen för gasmarknadsdirektivets TSO-lösning. som utredningen ska utgå från att det svenska transmissionsnätet för gas även fortsättningsvis ska förval- tas i icke-statlig regi, ska utredningen beakta gasmarknadsdirek- tivets krav på ägarmässig åtskillnad. När det gäller alternativa lösningar, dvs. ISO- respektive ITO- lösningen, eller en lösning enligt gasmarknadsdirektivets artikel 9.9 (den s.k. fjärde lösningen), har dessa belysts av Nya el- och gasmarknadsutredningen och efter övervägande valts bort inom den utredningen. Kommittédirektiv 2010:60, vilket ligger till grund för arbetet inom , pekar inte ut vilken aktör som bör överta Svenska kraftnäts nuvarande systemansvarsverksamhet för gas. Utred- ningen bedömer dock att det är nödvändigt att föreslå vilken aktör som ska stå som mottagare av de överförda arbetsuppgifterna. Utan att föreslå en tydlig mottagare anser utredningen att det skulle vara svårt att utforma ett konkret förslag och utreda dess konsekvenser. Utredningens målsättning är att utforma förslag till anpass- ningar i regelverket som möjliggör en effektiv och sammanhållen TSO-lösning där ansvaret för den kortsiktiga balanseringen kan hanteras av en och samma aktör som äger det svenska trans- missionsnätet för gas. är strävan att regelverket ska anpassas på ett sätt som inte låser vissa funktioner till specifika aktörer, vilket är fallet i nuvarande reglering. Utredningens föreslagna ändringar av regelverket tillåter således att varje aktör som uppfyller erforderliga krav ska kunna träda in i rollen som systembalansansvarig, med ett minimum av ytterligare ändringar av regelverket. I regeringens proposition 2010/11:70 Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas konstateras att det krävs nya bestämmelser i lag för att genomföra gasmarknadsdirektivets krav i fråga om åtskill- nad av överföringssystem och systemansvariga för överförings- system. Vidare identifieras ett behov av en samlande benämning på de aktörer som omfattas av gasmarknadsdirektivets krav på system- ansvariga för överföringssystem (TSO). Regeringen konstaterar emellertid att termen systemansvariga för överföringssystem av flera skäl bör betraktas som olämplig i svensk författningstext, inte minst med hänsyn till att det med överföring av naturgas i naturgaslagen (2005:403) avses överföring av naturgas för annans räkning genom såväl transmissionsledningar som distributions- ledningar (1 kap. 6 §). Regeringen påpekar att termen transmission är allmänt accepterad bland dem som verkar på naturgasområdet i när det gäller sådan transport av naturgas i högtrycksledningar som i gasmarknadsdirektivets svenska version betecknas som överföring. Även förkortningen TSO för transmission system operator är ofta använd, varför benämningen transmissionsnätsoperatör framstår som en lämplig beteckning i den svenska författningstexten. En transmissionsnätsoperatör föreslås enligt propositionen avse den som bedriver överföring av naturgas i en högtrycksledning eller nät som i huvudsak består av högtrycksledningar med undantag för högtrycksledning som huvudsakligen används i samband med lokal distribution av naturgas. Utredningen anser att den föreslagna lydelsen i allt väsentligt överensstämmer med gasmarknadsdirektivets definition av överför- ing (transmission), dvs. den verksamhet som utövas av en transmis- sionsnätsoperatör. Mot bakgrund av detta väljer utredningen i det följande att använda sig av föreslagen benämning. Av propositionen framgår även att i sin nuvarande roll som systemansvarig myndighet träffas av gas- marknadsdirektivets krav på effektiv åtskillnad och certifiering. I egenskap av systemansvarig myndighet utför vissa av de uppgifter som normalt sett brukar utföras av en trans- missionsnätsoperatör, vilket är förenligt med gasförordningens artikel 1 sista stycket. Med föreslagen definition av transmissions- nätsoperatör omfattas emellertid inte av begrep- pet eftersom inte bedriver någon överföring av gas. Av denna anledning förtydligas i propositionen att kan certifieras i enlighet med gasförordningen utan att behöva betraktas som en transmissionsnätsoperatör. Utredningens bedömning: En tydlig avgränsning mellan trans- mission och distribution på den svenska gasmarknaden fastställs lämpligen närmare av i samband med kommande certifiering av transmissionsnätsoperatörer. Avgränsningen mellan transmission och distribution på den svenska gasmarknaden har varit föremål för diskussion.