sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Hos gäller enligt 27 kap. 1 § OSL sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, s.k. databas- sekretess. Eftersom sekretessen enligt 27 kap. 1 § andra stycket är absolut kommer sekretess att gälla för sådana uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som bara är tekniskt tillgängliga hos . När en uppgift i beskattningsdatabasen dras ut på papper eller på annat sätt används i verksamhet upphör dock databassekretess att vara tillämplig på uppgiften hos Försäkrings- kassan (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23 f.). För de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen överförs vidare skattesekretessen enligt 27 kap. 1 § OSL till enligt den särskilda överföringsbestämmelsen i 11 kap. 4 § OSL (se avsnitt 6.2.7). Den överförda sekretessen ska dock inte tillämpas hos Försäkrings- kassan i den utsträckning det finns en primär sekretessbestämmelse som skyddar samma intresse och som är tillämplig på uppgiften hos , 11 kap. 8 § OSL (se avsnitt 6.3.11). Detta innebär alltså att den svagare socialförsäkringssekretessen enligt 28 kap. 1 § OSL kommer att gälla för de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen när de används i ärendehandläggning. som mottagare av månadsuppgifter uppgifter som har direktåtkomst till före- kommer i sammanhang där de inte täcks av någon primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos , gäller i stället den stränga skattesekretessen för uppgifterna. Motsvarande gäller, som framgår ovan, för uppgifter som är tillgängliga för genom direktåtkomsten men som inte har tagits ut ur beskattningsdatabasen. I vissa fall bör sekretesskyddet hos stärkas Förslag: Ett tillägg införs i 27 kap. 1 § 3 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att den sekretess som gäller hos även ska gälla hos för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ärenden som avser bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst, beräkning av bostadsbidrag och beslut om ersättning för sjuklönekostnader enligt förordningen (2010:425) om ersättning för kostnader för sjuklön. Frågan är då om det finns ett behov av ett starkare sekretesskydd för de aktuella uppgifterna när de används i ärendehandläggning. Behovet av och styrkan i en sekretess kan inte bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23). Vid bedömningen av om sekretesskyddet ska stärkas måste en avvägning göras mellan det förhållandet att månadsuppgifterna enligt lag ska lämnas av arbetsgivare till , och bl.a. av det skälet är att anse som tämligen känsliga, och insynsintresset i verksamhet. Vid denna avvägning finner utredningen att intresset av att skydda uppgifterna väger tyngre än insynsintresset och att månadsuppgifterna bör omfattas av ett sekretesskydd som motsvarar skattesekretessen när de används i ärendehandläggning. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 27 kap. 1 § 3 OSL. Härigenom kommer enligt 27 kap. 1 § femte stycket OSL den längsta sekretesstiden att vara för uppgifterna. Vidare kommer, i likhet med vad som gäller beträffande 27 kap. 1 § i övrigt, den tystnadsplikt som följer av den nya sekretess- som mottagare av månadsuppgifter bestämmelsen ha företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter (27 kap. 10 § OSL). 14Kronofogdemyndigheten som mottagare av månadsuppgifter I detta kapitel behandlas frågan om ett utökat elektroniskt informationsutbyte ur sekretess- och integritetssynpunkt mellan och . 14.1Nuvarande informationsutbyte mellan och har ett elektroniskt informa- tionsutbyte med . Enligt 4 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att på begäran av ska lämna ut vissa uppgifter ur beskattningsdatabasen. De uppgifter som omfattas och som i detta sammanhang är intressanta är en fysisk persons identitet, underlag för fastställande av skatter och avgifter och bestämmande av skatter och avgifter. Uppgifter till underlag för fastställande av skatter och avgifter och bestämmande av skatter och avgifter får endast avse en person som är registrerad som gäldenär hos eller make till gäldenären eller någon annan som likställs med make. 14.2Utökat informationsutbyte mellan och Som tidigare nämnts i avsnitt 4.6.3, är det Kronofogdemyndig- hetens uppgift att utreda en gäldenärs inkomst- och anställnings- förhållanden i samband med utmätning av lön. som mottagare av månadsuppgifter myndigheten har tillgång till de kontrolluppgifter som ligger till grund för den senaste taxeringen. Dessa kontrolluppgifter är inte alltid aktuella och kan därmed vara missvisande. Vissa gäldenärer byter ofta arbetsgivare. Det är mycket svårt för att få besked om gäldenärens nya arbetsgivare om gäldenären inte samarbetar. I avsnitt 4.6.3 redogörs närmare för handläggningen i samband med utmätning av lön. har tillgång till uppgifter i beskattningsdatabasen och kan där se om gäldenären har någon inkomst. Genom att få tillgång till månadsuppgift kommer få kännedom om en gäldenärs aktuella inkomster samt vilken eller vilka arbetsgivare gäldenären är anställd hos. De uppgifter som behöver i sam- band med utmätning av lön är värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser samt identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnats för. Den ytterligare uppdelning som behöver där även utbetald sjuklön framgår har inte något behov av. Behov av ett utökat elektroniskt informationsutbyte Bedömning: Det finns ett behov av regler som möjliggör ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och . Ett sådant utbyte leder till en effektivare handläggning hos . Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan Skatte- verket och går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. I kapitel 10 har utredningen slagit fast att har stor nytta av åtkomst till månadsuppgifter I avsnitt 6.5.5, redogörs för vilka omständigheter som bör beaktas vid en som mottagare av månadsuppgifter avvägning mellan de omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte och de som talar emot. Flera omständigheter talar för ett utökat elektroniskt informa- tionsutbyte mellan och . De materiella bestämmelser som gäller utmätning av lön är utformade så att måste hämta in uppgift om gäldenärens inkomst från , gäldenären själv eller dennes arbetsgivare. Det sker , men de uppgifter som har tillgång till är ofta alltför gamla. Om får tillgång till månadsuppgifter kommer få ett betydligt bättre underlag i samband med utmätning av lön. Genom att få en färsk uppgift om vilken eller vilka arbetsgivare en gäldenär är anställd hos kan Kronofogde- myndigheten agera mycket snabbare än och få till stånd en löneutmätning. Omständigheter som talar mot ett utökat elektroniskt informa- tionsutbyte är främst risken för intrång i den enskildes personliga integritet. Mängden uppgifter som samlas på ett och samma ställe kommer att öka. har dock tillgång till den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst. Utredningen anser att det finns skäl att tillgodose Kronofogde- myndighetens behov av åtkomst till månadsuppgifter. Ett utökat informationsutbyte kan bidra till en effektivare handläggning och en minskad uppgiftslämnarbörda för företagen. Ett sådant elektroniskt informationsutbyte går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Informationsutbytet bör kunna genomföras under förutsättning att interna regler begränsar behörigheten att ta del av uppgifterna, att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt och att uppgifterna får ett tillräckligt sekretesskydd hos Kronofogde- myndigheten. Informationsutbytet bör bygga på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet Bedömning: Ett utökat elektroniskt informationsutbyte bör bygga på sekretessbrytande bestämmelser om uppgifts- skyldighet. som mottagare av månadsuppgifter De uppgifter som det utökade informationsutbytet gäller omfattas av sekretess hos enligt 27 kap. 1 § OSL. Det krävs därför en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för att uppgifter ska kunna lämnas ut till genom ett elektroniskt informationsutbyte. De befintliga sekretessbrytande bestämmelserna i 4 § skattedatabasförordningen tillåter ett utlämnande av uppgifter i den utsträckning de behövs för vissa där angivna åtgärder. Utredningens bedömning är dock att dessa bestämmelser inte är lämpliga att ligga till grund för en direkt- åtkomst eftersom en direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten får åtkomst även till uppgifter om personer som inte är föremål för någon av de angivna åtgärderna. Det innebär alltså att ett sekretessgenombrott som ska ligga till grund för en direkt- åtkomst måste täcka alla uppgifter av det slag som direktåtkomsten avser, oavsett om uppgifterna behövs för en specifik handläggningsåtgärd hos den mottagande myndigheten eller inte. Bedömning: bör medges direkt- åtkomst till kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen. Nuvarande bestämmelse i 2 kap. 8 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet omfattar den föreslagna direktåtkomsten. har enligt 2 kap. 8 § skattedatabaslagen direktåtkomst till vissa i paragrafen uppräknade uppgifter. Bland dessa uppgifter ingår enligt fjärde punkten underlag för fast- ställande av skatter och avgifter. Direktåtkomst till dessa uppgifter får endast avse den som är registrerad som gäldenär hos eller make till gäldenären eller någon annan som likställs med make. Av förarbetena till nämnda bestämmelse (prop. 2000/01:33 s. 200) framgår att med underlag för fastställande av skatter och avgifter avses t.ex. uppgifter som lämnas i deklarationer om inkomst och förmögenhet eller kontroll- uppgifter från arbetsgivare om under året utbetalda löner. Utredningen anser att bör medges direktåtkomst till månadsuppgifter. som mottagare av månadsuppgifter nuvarande bestämmelse i 2 kap. 8 § skattedatabaslagen även dessa nya uppgifter. Utformningen av reglerna om uppgiftsskyldighet Förslag: Ett nytt andra stycke läggs till i 4 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet där det framgår att vid direktåtkomst har rätt att ta del av uppgifter som avses i 2 kap. 3 § 1–5, 8, 10 och 11 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. En sekretessbrytande bestämmelse finns i 4 § skattedatabas- förordningen. Av bestämmelsen framgår att vissa i 2 kap. 3 § 1–5, 9 och 10 skattedatabaslagen uppräknade uppgifter ska lämnas ut på begäran av . De uppgifter som avses i 2 kap. 3 § 4, 5, 9 och 10 nämnda lag ska endast lämnas ut till om de gäller en person som är registrerad som gäldenär hos eller är make till gäldenären eller någon annan som likställs med make. Utredningen anser att de nya uppgifter som behövs i samband med handläggning av utmätnings- ärenden omfattas av bestämmelsen i 4 § skattedatabasförordningen. 2010/11:78, Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering, s. 21 framgår att i bestämmelser om uppgiftsskyldighet som tar sikte på direktåtkomst bör tas in två olika typer av sekretssbrytande bestämmelser beroende på formen för utlämnande av uppgifter, dels en sekretessbrytande bestäm- melse som tar sikte på uppgiftslämnande i enskilda fall och som kan användas vid utlämnande av uppgifter t.ex. via telefon eller mejl, dels en vidare sekretessbrytande bestämmelse som bara gäller vid direktåtkomst, se vidare avsnitt 6.5.5. Utredningen har i enlighet med regeringens uttalande i nämnda proposition lagt till ett andra stycke i 4 § som bara gäller vid direktåtkomst. Utredningen förutsätter att i sin arbetsordning eller motsvarande dokument anger vilka personer som för vilka syften har behörighet att få ta del av de aktuella uppgifterna. som mottagare av månadsuppgifter Skattedatabaslagen och lagen om behandling av uppgifter i Bedömning: Lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet medger den behandling som informationsutbytet innebär. Enligt 1 kap. 5 § 2 skattedatabaslagen får uppgifter behandlas i beskattningsverksamhet för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för utsökning och indrivning. Enligt förarbetena till nämnda bestämmelse (prop. 2000/01:33 s. 199) innebär detta att uppgifter får användas i gäldenärsutredningar och andra utredningar i exekutiva verksam- het. Den nu aktuella behandlingen av uppgifter avser ett sådant ändamål som avses i bestämmelsen. Den behandling av uppgifter som det föreslagna uppgiftsutlämnandet innebär är därmed tillåten. Av 2 kap. 2 § 1 lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet framgår att uppgifter får behandlas i utsöknings- och indrivningsdatabasen för tillhanda- hållande av information som behövs i och verksamhet för verkställighet eller annan åtgärd som särskilt åligger enligt utsökningsbalken eller annan författning. Bestämmelsen medger således behandlingen av uppgifterna för handläggning av ärenden om utmätning av lön. Som tidigare nämnts i avsnitt 6.3.3, gäller enligt 34 kap. 1 § OSL sekretess hos i mål eller ärende om utsökning och indrivning för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men, dvs. en presumtion för sekretess. Enligt 27 kap. 1 § första stycket OSL gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av som mottagare av månadsuppgifter skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden. Sekretess gäller vidare enligt andra stycket i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, s.k. databas- sekretess. Sekretess enligt 27 kap. 1 § andra stycket gäller så länge uppgifterna inte används i handläggningen av ett ärende. Eftersom sekretessen är absolut kommer sekretess att gälla för sådana uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som bara är tekniskt tillgängliga hos . När en uppgift i beskattningsdatabasen dras ut på papper eller på annat sätt används i verksamhet upphör dock databassekretess att vara tillämplig på uppgiften hos (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23 f.). För de uppgifter som får direkt- åtkomst till i beskattningsdatabasen överförs vidare skatte- sekretessen enligt 27 kap. 1 § OSL till enligt den särskilda överföringsbestämmelsen i 11 kap. 4 § OSL, se avsnitt 6.2.7. Den överförda sekretessen ska dock inte tillämpas hos i den utsträckning det finns en primär sekretessbestämmelse som skyddar samma intresse och som är tillämplig på uppgiften hos , 11 kap. 8 § OSL, se avsnitt 6.3.11. Detta innebär alltså att den svagare sekretess som gäller hos enligt 34 kap. 1 § OSL kommer att gälla för de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen när de används i Kronofogdemyndig- hetens ärendehandläggning. I de fall uppgifter som Kronofogde- myndigheten har direktåtkomst till förekommer i sammanhang där de inte täcks av någon primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos , gäller i stället den stränga skattesekretessen för uppgifterna. Motsvarande gäller, som framgår ovan, för uppgifter som är tillgängliga för genom direktåtkomsten men som inte har tagits ut ur beskattningsdatabasen. som mottagare av månadsuppgifter I vissa fall bör sekretesskyddet hos stärkas Förslag: Ett tillägg införs i 27 kap. 1 § 4 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att den sekretess som gäller hos för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om utmätning av lön även ska gälla hos Kronofogde- myndigheten. Frågan är då om det finns ett behov av ett starkare sekretesskydd för de aktuella uppgifterna när de används i Kronofogdemyndig- hetens ärendehandläggning. Behovet av och styrkan i en sekretess kan inte bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23). Vid bedömningen av om sekretesskyddet ska stärkas måste en avvägning göras mellan det förhållandet att månadsuppgifterna enligt lag ska lämnas av arbetsgivare till och bl.a. av det skälet är att anse som tämligen känsliga och insynsintresset i verksamhet. Vid denna avvägning finner utredningen att intresset av att skydda uppgifterna väger tyngre än insynsintresset och att månadsuppgifterna därför bör omfattas av ett sekretesskydd som motsvarar skattesekretessen när de används i ärendehandläggning. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 27 kap. 1 § 4 OSL. Härigenom kommer enligt 27 kap. 1 § femte stycket OSL den längsta sekretesstiden att vara för uppgifterna. Vidare kommer, i likhet med vad som gäller beträffande 27 kap. 1 § i övrigt, den tystnadsplikt som följer av den nya sekretess- bestämmelsen ha företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter (27 kap. 10 § OSL). 15Migrationsverket som mottagare av månadsuppgifter I detta kapitel behandlas frågan om ett utökat elektroniskt informationsutbyte ur sekretess- och integritetssynpunkt mellan och . Något elektroniskt informationsutbyte avseende uppgifter om inkomst förekommer inte mellan och . Det informationsutbyte som förekommer mellan myndigheterna i samband med ärendehandläggning sker genom att handläggare hos inhämtar uppgifter från genom skriftliga förfrågningar eller genom förfrågningar via telefon. 15.2Utökat informationsutbyte mellan och Hur handläggningen av ansökan om dagersättning går till har beskrivits i avsnitt 4.6.5. har i handläggningen av ansökningar om dagersättning ett behov av att få veta om sökanden har några inkomster som gör att han eller hon inte har rätt till dagersättning. som mottagare av månadsuppgifter I avsnitt 4.6.5 redogörs närmare för reglerna om dagersättning åt asylsökande. För beslut om dagersättning behöver Migrations- verket uppgift om sökanden har inkomster som gör att han eller hon inte är berättigad till dagersättning. Genom tillgång till månadsuppgiften kan denna kontroll underlättas. De uppgifter som behöver är värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser samt identifikationsuppgifter för den uppgifts- skyldige och den som uppgiften lämnats för. behöver inte någon ytterligare precisering av vad ersättningen består i. Behov av ett utökat elektroniskt informationsutbyte Bedömning: Det finns ett behov av regler som möjliggör ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och . Ett sådant utbyte leder till effektivare handläggning och bättre service åt de enskilda och en förbättrad kontroll som förebygger och minskar de felaktiga utbetal- ningarna från välfärdssystemen. Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. I kapitel 10 har utredningen slagit fast att kan ha stor nytta av månadsuppgifter i sin handläggning av ansökningar om dagersättning. I avsnitt 6.5.5 redogörs för vilka omständigheter som bör beaktas vid en avvägning mellan de omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte och de som talar emot. Det finns flera omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och Migra- tionsverket. Om får tillgång till månadsuppgifter kommer kontrollen inför beslut om dagersättning att förbättras avsevärt. Handläggningen kommer även att kunna effektiviseras och sökanden kan snabbare få ett beslut. som mottagare av månadsuppgifter Det innebär också att förutsebarheten och legitimiteten för systemet med dagersättning kommer att öka. Omständigheter som talar mot ett utökat elektroniskt informationsutbyte är främst risken för intrång i den enskildes personliga integritet. Utredningen anser att det finns skäl att tillgodose Migrations- verkets behov av åtkomst till månadsuppgifter. Ett sådant elektroniskt informationsutbyte går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Informationsutbytet bör kunna genomföras under förutsättning att interna regler begränsar behörigheten att ta del av uppgifterna, att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt och att uppgifterna får ett tillräckligt sekretesskydd hos . Informationsutbytet bör bygga på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet Bedömning: Ett utökat elektroniskt informationsutbyte bör bygga på sekretessbrytande bestämmelser om uppgifts- skyldighet. De uppgifter som det utökade informationsutbytet gäller omfattas av sekretess hos enligt 27 kap. 1 § OSL. Det krävs därför bestämmelser om uppgiftsskyldighet för att uppgifterna ska kunna lämnas ut till genom ett elektroniskt informationsutbyte. Sådana sekretessbrytande bestämmelser tillåter ett utlämnande av uppgifter i den utsträckning de behövs för vissa angivna åtgärder. Utredningens bedömning är dock att dessa bestämmelser inte är lämpliga att ligga till grund för en direkt- åtkomst eftersom en direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten får åtkomst även till uppgifter om personer som inte är föremål för någon av de angivna åtgärderna. Det innebär alltså att ett sekretessgenombrott som ska ligga till grund för en direkt- åtkomst måste täcka alla uppgifter av det slag som direktåtkomsten avser, oavsett om uppgifterna behövs för en specifik handläggningsåtgärd hos den mottagande myndigheten eller inte. som mottagare av månadsuppgifter Förslag: bör medges direktåtkomst till kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen. En ny bestämmelse om detta införs i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Hur avvägningen ska gå till när det gäller att avgöra om uppgifter ska göras tillgängliga genom direktåtkomst eller inte framgår av kapitel 6. Vid bedömningen av om ska ges direkt- åtkomst till vissa bestämda uppgifter måste beaktas att behovet av de aktuella uppgifterna är en följd av de regler som gäller om dag- ersättning till asylsökande. För att de vinster i form av effektivisering vid handläggning och bättre service till den enskilde ska uppnås talar det mesta för att ska ges direkt- åtkomst till månadsuppgifterna. Detta förutsätter dock, vilket framgår av kapitel 6, att informationsutbytet bygger på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Den behandling av person- uppgifter i elektronisk form som utbytet innebär måste vidare regleras i en författning. De registrerade ska bli tydligt informerade om att de uppgifter som de lämnar till i samband med ansökan om dagersättning kommer att kontrolleras mot elektroniskt lagrade uppgifter hos och de ska få del av de inhämtade uppgifterna innan ärendet avgörs. Ett tillräckligt sekretesskydd måste dessutom finnas för uppgifterna hos . Mot denna bakgrund anser utredningen att ska ges direktåtkomst till uppgifterna som avses i 15 kap. 9 § 1–2 och 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen.