sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Det är troligt att de fel som kan uppstå i handläggning av dagersättning till asylsökande kan minska. Summan av dagersättningar torde minska. Det är också högst troligt att månadsuppgiften bidrar till en högre precision vid fastställande av dagsbotens storlek. Summan av dagsböter torde öka. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Samhället vinner med stor sannolikhet på högre kvalitet hos befintlig statistik och nyskapad statistik. Snabbhet och möjlighet- erna att mäta förhållanden i små geografiska enheter förbättrar förutsättningar för att det skapas information om utvecklingen på arbetsmarknaden och i välfärdshänseende på ett sätt som gynnar rationell politik. I den mån månadsuppgifterna används aktivt i kampen mot svartarbete finns det goda möjligheter att månadsuppgifterna kan stödja en rättvis konkurrens i näringslivet Konkurrensförutsättningarna för seriösa företagare förbättras. Dessa företagare och deras anställda gynnas. Dessutom utgör den rättvisare konkurrensen en vinst för samhällsekonomin. Under utredningens gång har det ifrån flera håll pekats på betydelsen av utredningens förslag utifrån ett lärandeperspektiv. Månadsuppgifter, till skillnad ifrån årliga kontrolluppgifter, ger förutsättningar för att anställda hos t.ex. företag och ska kunna bygga upp och bibehålla en kompetens kring hand- havandet som i förlängningen bör kunna leda till en allt rationellare hantering. Utredningens förslag är gynnsamma ur ett flertal perspektiv. Arbetsgivarna får sänkta administrativa kostnader. Ur ett samlat samhällsperspektiv är förslagen lönsamma. förstärks den statliga budgeten kraftigt, efter en kortsiktig försvagning. De ekonomiska effekterna för kommunsektorn är något oklara. De enskilda medborgarna bör gynnas. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag De administrativa kostnaderna sjunker för de uppgiftslämnande arbetsgivarna, inklusive de privata företagen. Visserligen leder månadsuppgiften som sådan till ökade administrativa kostnader men med spridningseffekter till annan administration lättar alltså företagens sammantagna administrativa börda. De förslag utredningen lägger är med mycket stor sannolikhet samhällsekonomiskt lönsamma. Det gäller båda de scenarier vi utgått ifrån vid beräkningarna. Dock är scenariot med ändrade regler i socialförsäkringen något bättre i samhällsekonomisk mening. Den samhällsekonomiska lönsamheten är för båda scenarierna. Den statliga budgeten försvagas något inledningsvis som ett resultat av ökade förvaltningskostnader. förstärks den statliga budgeten påtagligt bara som ett resultat av sänkta förvaltningskostnader. Med de minskade felen i transfe- reringssystemet kan mycket stora budgetförstärkningar förväntas . I den mån en reform med historisk SGI inte skulle realiseras måste man vänta sig betydligt mindre vinster av minskade fel. behöver resursförstärkningar redan inledningsvis. Stora IT-investeringar tillsammans med personalförstärkningar vid införandet av månadsuppgiften ställer stora krav på myndigheten. Till följd av rationaliseringsmöjligheter är skatteverkets ökade resursbehov marginellt vid övergången . Genom rationaliseringsmöjligheter får ett minskat resursbehov. I särskilt hög grad förverkligas dessa . Utredningen föreslår att de myndigheter där reformen genererar besparingar, inte minst vid , finansierar Skatte- verkets ökade kostnader. Det kan göras på två sätt: Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag ökade kostnader 2012 och 2013 finansieras genom motsvarande minskning av förvaltnings- anslag 2012 till 2014. Vid behov kan anlagskredit tillfälligt höjas, utnyttjar sin anslagskredit . minskar förvaltningsanslagen till de myndighet- er, inte minst , som förväntas göra besparing- ar till följd av reformen. Kommunsektorns budgetar påverkas mycket av de minskade skatteintäkterna till följd av bedömda minskade fel inom socialförsäkringen. En förutsättning för det resultatet är att inkomsterna från socialförsäkringen inte ersätts av andra inkomster t.ex. arbetsinkomster eller om det blir fråga om utökat ekonomiskt bistånd. Därför är det oklart hur kommunsektorns budgetar påverkas vid anpassat beteende som kan handla om t.ex. ökat arbetsutbud eller ökat beroende av ekonomiskt bistånd. Skulle hela förlusten av skatteintäkter ersättas med andra skatteintäkter utgör utredningens förslag en budgetförstärkning för både primärkommuner och landstingskommuner. Störst är budgetförstärkningen för primärkommuner. För landstings- kommuner är budgetförstärkningen marginell och beror endast på minskade administrativa kostnader. De enskilda medborgarna kan göra tidsvinster då det finns förut- sättningar för att myndigheterna på välfärdsområdet kan till- handahålla viss information om inkomster i samband med ansökningar om ersättningar. I kommittéförordningen (1998:1474) förtecknas vilka konsekvens- analyser som generellt ska genomföras. I detta kapitel redovisas utredningens konsekvensanalyser i denna del och som inte behandlats i det föregående kapitlet om ekonomiska konsekvenser. Konsekvenser för det kommunala självstyret Utredningens förslag har inga konsekvenser för det kommunala självstyret. Konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet Utredningens förslag ökar förutsättningarna att bekämpa brottslighet i form av svartarbete. Förslagen bör också ha en brottsförebyggande effekt. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig verksamhet i olika delar av landet Det finns inget som tyder på att dessa förhållanden skulle påverkas av utredningens förslag. Konsekvenser för små företag Utredningens förslag innebär bl.a. att det blir obligatoriskt med elektronisk inlämning av uppgifter. Det kan därför bli nödvändigt för vissa företag som saknar lämplig informationsteknik att göra vissa investeringar i sådan teknik och i kunskap. För ett fåtal företag föreligger också möjligheten att få dispens från obligatoriet. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningens förslag har inga konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Konsekvenserna för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen I den mån utredningens förslag alls har några effekter på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen är det i riktningen mot att de underlättar uppfyllelsen av målen. Utredningens bedömning är att förslagen innebär att samhället får redskap att tillse att förutsättningarna för att bedriva en vit verksamhet förbättras i alla branscher. Inte minst förbättras förutsättningarna i de branscher där det är vanligt att nyanlända invandrare har arbete. Det kan röra sig om olika delar av service- sektorn som restaurang- och städbranschen. Våra förslag innebär författningsmässigt i huvudsak följande. I förhållande till förslag till skatteförfarandelag (förslag i lagråds- remiss beslutad ) föreslår utredningen ändringar i de delar som reglerar kontrolluppgift för intäkt i inkomstslaget tjänst där kontrolluppgift i stället för att lämnas en gång i stället ska lämnas en gång . Ändringar föreslås även i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Beräkning av skatteavdrag för preliminär skatt Paragrafen innebär att det ska finnas en möjlighet för den som betalar ut ersättning att göra ett förhöjt skatteavdrag från huvud- inkomsten om den som tar emot ersättning för arbete begär det. Utbetalarens skyldighet att göra ett sådant förhöjt avdrag har tagits bort. I förslaget till skatteförfarandelag motsvarar paragrafen 8 kap. 7 § SBL. 15 kap. Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst I 24 kap. 4 § förslag till skatteförfarandelag sägs vilka uppgifter som ska ingå i alla kontrolluppgifter, bl.a. nödvändiga identifikations- uppgifter för den uppgiftsskyldige och den som kontrolluppgiften lämnas för. I 15 kap. 9 § anges vilka uppgifter som en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst därutöver ska innehålla. Punkterna 7 och 8 är nya. Här anges de nya uppgifter som den som betalar ut ersättning ska ange i kontrolluppgiften. I punkten 7 anges att värdet av den sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön som har getts ut ska anges i kontrolluppgiften. I punkten 8 anges att värdet av de kompletterande ersättningar som har getts ut vid föräldraledighet och sjukdom ska anges. I betänkandetexten avsnitt 8.2.10 framgår varför det måste framgå hur mycket av den utgivna ersättningen som utgör sjuklön respektive kompletterande ersättningar vid föräldraledighet och sjukdom. Dessa preciseringar är avsedda för handläggning av sjukpenning- grundande inkomst. Tredje stycket är nytt i förhållande till förslaget till skatte- förfarandelag. Av bestämmelsen följer att uppgiftslämnaren ska ange om en utbetald ersättning avser en annan period än den aktuella månaden samt vilken period ersättningen avser. Syftet med markeringen är att de myndigheter som sedan ska använda sig av månadsuppgiften ska kunna se avvikelser från det normala. I förslaget till skatteförfarandelag motsvarar paragrafen 6 kap. 6 § LSK. 24 kap. Övriga bestämmelser om kontrolluppgifter När ska kontrolluppgifter lämnas? I paragrafen anges när kontrolluppgift ska lämnas och att kontroll- uppgifterna ska lämnas till . Av paragrafens första stycke framgår att kontrolluppgift ska lämnas för varje kalenderår och ha kommit in till närmast följande kalenderår om inte annat anges i andra stycket. Enligt andra stycket, som är nytt, ska kontrolluppgift för intäkt i inkomstslaget tjänst lämnas för varje kalendermånad senast den 12:e närmast följande månad förutom när det gäller månaderna då kontrolluppgiften ska lämnas senast den 17:e närmast följande kalendermånad. I förslaget till skatteförfarandelag ersätter paragrafen 14 kap. 1 § första stycket och 2 § LSK. 38 kap. Formkrav för lagens uppgiftsskyldigheter Enligt paragrafen ska fastställda formulär även användas för att lämna deklarationer. Bestämmelsen gäller samtliga deklarationer som ska lämnas enligt lagen. Kravet på fastställt formulär begränsar inte möjligheterna att använda elektronisk kommunikation. Andra stycket är nytt och gäller kontrolluppgift för intäkt i inkomstslaget tjänst. Av stycket framgår att en sådan kontroll- uppgift ska lämnas elektroniskt. Paragrafen ersätter 4 kap. 1 §, 5 kap. 4 §, 13 kap. 3 §, 14 kap. 7 § och 15 kap. 8 § LSK samt 10 kap. 9a, 13 a, 25 , 32 c och 34 §§ SBL. Av paragrafen framgår att det finns möjlighet att efter ansökan beviljas dispens från kravet på elektroniskt uppgiftslämnande. Befrielse ska kunna medges för högst räknat för beslut om befrielse. För att befrielse ska medges krävs dock att särskilda skäl föreligger. Med särskilda skäl avses t.ex. att upp- giftslämnaren inte har Internetuppkoppling. Befrielse beviljas av . Enligt paragrafen ska , för den som lämnar kontroll- uppgifter enligt 24 kap. 1 § andra stycket ange uppgifterna i en elektronisk skattedeklaration. De angivna uppgifterna ska grundas på innehållet i de inkomna kontrolluppgifterna samt på beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på underlaget i kontrolluppgiften. 24.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet 1 kap. Allmänna bestämmelser I paragrafen regleras för vilka ändamål uppgifter får tillhandahållas för verksamheter utanför skatteförvaltningen. Punkt 7 är ny. Här framgår att uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet för att utgöra underlag för beslut om dagsböter. Det är verksamhet med beslut om dagsböter som omfattas av denna bestämmelse. Enligt paragrafen får ha direktåtkomst till uppgifter i 15 kap. 9 § första stycket 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:000). Direktåtkomst får bara förekomma om uppgifterna behövs i ärenden om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst eller beräkning av bostadsbidrag. Enligt paragrafen får ha direktåtkomst till upp- gifter som avses i 15 kap. 9 § första stycket 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:000). Direkt- åtkomst får bara förekomma om uppgifterna behövs i ärenden om dagersättning åt asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Enligt paragrafen får Arbetsförmedlingen ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 15 kap. 9 § första stycket 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:000). Direktåtkomst får bara förekomma om uppgifter behövs i ärenden om etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Enligt paragrafen får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 15 kap. 9 § första stycket 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:000). Direktåtkomst får bara förekomma om uppgifter behövs i ärenden om bestämmande av dagsböter. 24.3Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess till skydd för enskild inom verksamhet som rör skatt, tull m.m. Sekretess gäller för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, när uppgifterna förekommer i en myndighets verksamhet av visst slag på skatteområdet m.m. Bestämmelsen gäller inte bara inom utan också hos andra myndigheter. I punkt 3 har ett tillägg gjorts. Av punkten framgår att sekretess även gäller hos för uppgift som har lämnat i ärenden som gäller bestämmande av sjukpenning- grundande inkomst, beräkning av bostadsbidrag och bestämmande av ersättning för sjuklönekostnader enligt förordningen (2010:425) om ersättning för kostnader för sjuklön. Punkt 4 är ny och anger att sekretess gäller hos Kronofogde- myndigheten för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om utmätning av lön. Punkt 5 är ny och anger att sekretess gäller hos Migrations- verket för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden som har lämnat i ett ärende om dag- ersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Punkt 6 är ny och anger att sekretess gäller hos arbetslöshets- kassorna för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring. Punkt 7 är ny och anger att sekretess gäller hos för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Punkt 8 är ny och anger att sekretess gäller hos Åklagar- myndigheten för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om bestämmande av dagsböter. 24.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Tredje stycket i paragrafen är nytt. Det har tillkommit till följd av regeringens ställningstagande i prop. 2010/11:78 s. 21. Se vidare avsnitt 6.5.5, Integritetsskydd genom den sekretessbrytande bestämmelsens utformning m.m. Punkt 6 i första stycket är ny. Där framgår att uppgifter ska lämnas ut till från beskattningsdatabasen i den utsträckning det behövs för beräkning av ersättning av sjuklöne- kostnader enligt förordningen (2010:425) om ersättning för kostnader för sjuklön. I andra stycket punkt 7 är de uppgifter för intäkt i inkomstslaget tjänst som ska lämnas till angivna. Tredje stycket är nytt. Se vidare avsnitt 6.5.5, Integritetsskydd genom den sekretessbrytande bestämmelsens utformning m.m. Paragrafen är ny. Här framgår att uppgifter ska lämnas till från beskattningsdatabasen när sådana uppgifter behövs för beräkning eller kontroll av dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. I andra stycket är de uppgifter för intäkt i inkomstslaget tjänst som ska lämnas till angivna. Tredje stycket är nytt. Se vidare avsnitt 6.5.5, Integritetsskydd genom den sekretessbrytande bestämmelsens utformning m.m. Paragrafen är ny. Här framgår att uppgifter ska lämnas till arbets- löshetskassorna från beskattningsdatabasen när sådana uppgifter behövs för prövning av ett ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen ((1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. I andra stycket är de uppgifter för intäkt i inkomstslaget tjänst som ska lämnas till arbetslöshetskassorna angivna. Paragrafen är ny. Här framgår att uppgifter ska lämnas till när sådana uppgifter behövs för beräkning eller kontroll av etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. I andra stycket är de uppgifter för intäkt i inkomstslaget tjänst som ska lämnas till Arbetsförmedlingen angivna. Tredje stycket är nytt. Se vidare avsnitt 6.5.5, Integritetsskydd genom den sekretessbrytande bestämmelsens utformning m.m. Paragrafen är ny. Här framgår att uppgifter ska lämnas till när sådana uppgifter behövs för beräkning och kontroll av dagsböter. I andra stycket är de uppgifter för intäkt i inkomstslaget tjänst som ska lämnas till angivna. Tredje stycket är nytt. Se vidare avsnitt 6.5.5, Integritetsskydd genom den sekretessbrytande bestämmelsens utformning m.m. Elektroniska inkomstuppgifter per individ En särskild utredare ska ta fram ett förslag om att arbetsgivare med flera ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren finner lämplig. Inrapporteringen avser i första hand uppgifter från alla som är skyldiga att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivar- avgifter på ersättning för utfört arbete, det vill säga förutom arbetsgivare även myndigheter och andra som betalar ut skatte- pliktiga förmåner. Syftet med systemet avseende inkomstuppgifter ska vara att ge och med flera bättre kontroll- möjligheter, att arbetsgivarnas uppgiftslämnande till olika myndig- heter effektiviseras genom att uppgiftslämnandet samordnas i en inrapporteringsfunktion samt att korrekta inkomstrelaterade ersättningar lämnas från välfärdssystemen. Utredaren ska göra en kostnads-/nyttoanalys med ett brett samhällsperspektiv avseende för- och nackdelar med det föreslagna systemet med uppgiftslämnande jämfört med nuvarande regler. De administrativa kostnaderna för arbetsgivarna ska särskilt beaktas. Utredaren ska göra kostnadsberäkningar samt lämna alla förslag i juridiskt och organisatoriskt hänseende som krävs för in- rapportering av månadsuppgifter på arbetstagarnivå. Utredaren ska vidare överväga om aktuella myndigheter på motsvarande sätt som med månadsuppgifterna bör lämna information om även andra, icke skattepliktiga, förmåner och bidrag såsom t.ex. försörjningsstöd och hur detta i så fall ska komma till stånd i tekniskt, organisatoriskt och juridiskt hän- seende. Utredaren ska därvid upprätta en plan för att realisera det föreslagna systemet, inklusive kostnadsberäkningar, samt lämna de författningsförslag som krävs. Möjligheterna att effektivisera handläggningen vid berörda myndigheter och uppnå snabbare och enklare myndighets- kontakter för enskilda såväl som arbetsgivare ska tillvaratas. Med myndigheter avses här även kommuner och arbetslöshetskassor. Utredaren ska överväga om det aktuella behovet av ett ökat informationsutbyte går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Uppdraget ska redovisas . Korrekta inkomstuppgifter är på många sätt centralt för stats- förvaltningen, och indirekt för hela samhällsekonomin. behöver inkomstuppgifter för att kunna betala ut rätt ersättning. behöver underlag för taxeringen och för att göra kontroller. Inkomstuppgifter är av central betydelse även för arbetslöshetskassor, , med flera. samlar alla dessa aktörer in inkomstuppgifter var för sig, vilket i vissa fall medför att företag och andra arbetsgivare måste lämna en och samma uppgift till olika myndigheter. Om ett gemensamt system för inrapportering av inkomstuppgifter skapas kan inrapporteringen effektiviseras och de administrativa kostnaderna både för myndigheter och för arbetsgivare minska. En sådan lösning överensstämmer också med regeringens mål om att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler. Många förmåner från välfärdssystemen, som t.ex. sjukpenning och arbetslöshetsersättning, är skattepliktiga inkomster och rapporteras till på samma sätt som lön. Det kan noteras att arbetsgivare med högst fyra anställda månatligen rapporterade uppgifter om löner och ersättningar på individnivå. sker denna månatliga rapportering till i en totalsumma. Delegationen mot felaktiga utbetalningar Behovet av förbättrade inkomstuppgifter har påtalats av Delegationen mot felaktiga utbetalningar, som i sitt betänkande Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärds- systemen (SOU 2008:74) föreslog att regeringen skulle besluta om införande av ett system med månadsuppgifter om lön på individnivå. Felaktiga uppgifter om inkomst är en av de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. av välfärdsutgifterna är beroende av uppgifter om den sökandes inkomst. fick i regleringsbrevet för budgetår 2008 i uppdrag att utreda genomförandet av en webb-baserad lönecentral, kallad . I slutrapporten och skattedeklaration (dnr Fi2008/4235/SKA/S3) gör emellertid den bedömningen att någon sådan lönecentral inte bör skapas. Däremot föreslår ett införande av ett obligatoriskt system med månadsuppgifter på arbetstagarnivå vilka ska lämnas i elektronisk form. En viktig effekt av månatliga uppgifter på individnivå är enligt att dess kontrollverksamhet effektiviseras och att förekomsten av svartjobb därmed minskar. För företag och övriga som redovisar skatteavdrag och socialavgifter innebär förslaget att istället för att en gång lämna uppgifter i en totalsumma samlat för de anställda, ska uppgifterna lämnas på individnivå. Enligt förslag ska den månatliga kontrolluppgiften tillsammans med personalliggarna göra det möjligt att jämföra hur många och vilka anställda som arbetsgivaren betalat skatt för senaste månaden med de anställda som faktiskt finns på arbetsplatsen vid ett oanmält besök. Utgångspunkten har varit att följa arbetsgivarens process för löne- och skattehantering. Arbetsgivaren ska lämna elektronisk månadsuppgift, medan summerar, beräknar och förtrycker företagets elektroniska skattedeklaration, vilken arbetsgivaren skriver under elektroniskt. Risken för formella fel och felsummeringar minskar. Skyldigheten för arbetsgivaren att lämna årlig kontrolluppgift försvinner, och därmed den administration som detta kräver . I nämns även att inkomstuppgifterna kan användas av andra myndigheter, kommuner och arbetslöshets- kassor, så att deras behov av uppgifter inte behöver innebära någon belastning för arbetsgivarna. föreslår att en kostnads- /nyttoanalys med ett brett samhällsperspektiv genomförs avseende såväl olika myndigheters behov av information om arbetstagares inkomster, som den administrativa kostnaden för arbetsgivare. fick i uppdrag av regeringen (N2007/8915/MK) att utarbeta ett förslag till minskat uppgifts- lämnande för företag i syfte att minska företagens administrativa kostnader. Målet var att väsentligen minska företagens uppgifts- lämnande till myndigheter. Utgångspunkten var att en och samma uppgift bara ska behöva lämnas en gång till statliga myndigheter och att myndigheterna i största möjligaste mån ska hämta uppgifter från varandra. föreslår i rapporten till minskat uppgiftslämnande för företag (N2009/4509/MK) att ett sam- ordningsorgan inrättas, med uppgift att besluta om åtgärder som innebär att företagens uppgiftslämnande förenklas och begränsas bl.a. genom återanvändning av redan insamlad information.