sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — I nämnden ska det finnas före- trädare för , grundsärskolan, specialskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan samt för personer med rörelse- hinder. Ordföranden och övriga ledamöter i nämnden utses av myndigheten för en bestämd tid. Beslut om mottagande i specialskolan fattas i protokollsform och skrivs under av ordföranden eller signeras elektroniskt. Nämnden ansvarar för sina beslut och sin verksamhet inför myn- dighetens ledning. Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att nämnden och verksamheten i övrigt bedrivs författnings- enligt och effektivt samt att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. 19Möte med professorn , , . 20Studiebesök i och i . 217 kap. 6 § skollagen (2010:800). 22Nämndens arbete regleras i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpeda- gogiska skolmyndigheten och även i myndighetens interna arbetsordning. Målgruppen - i förändring Ärendena i nämnden ska avgöras efter föredragning. Rektorerna på specialskolorna är föredragande inför nämnden i ärenden som rör ansökan om mottagande i specialskolan. På sammanträdet ska rektorerna kunna förklara och motivera sina förslag samt meddela att beslutsgrundande handlingar finns. Innan förslag om motta- gande i specialskolan läggs ansvarar rektorerna för att alla besluts- grundande handlingar finns. Rektorerna ska i varje ansöknings- ärende skriva en sammanfattning av de ingående handlingar som ligger till grund för beslutsförslaget. Syftet är att tydliggöra de underlag som finns. Enligt uppgift från en ledamot i nämnden förekommer det att nämnden begär att rektor ska komplettera utredningen med uppgifter innan beslut kan fattas. Nämnden tar inte del av de underliggande handlingarna till ansökan i alla ärenden. I vissa speciella fall t.ex. där det är osäkert om eleven tillhör specialskolans målgrupp begär nämnden att få ta del av de underliggande hand- lingarna inför beslut.23 Det är elevens vårdnadshavare som ansöker om inskrivning i specialskolan. Det finns ett antal olika ansökningsblanketter och ansökan om inskrivning sänds till respektive specialskola, vilken namnges på ansökan. Uppgifter som ska fyllas i är bl.a. person- uppgifter, eventuella tekniska hjälpmedel, funktionsnedsättningar, medicinering och var barnet har utretts. Till ansökan ska bland annat bifogas pedagogisk bedömning, synutredning och aktuellt audiogram (alternativt handling som styrker funktionsnedsätt- ning). I den nya skollagen, vilket saknar motsvarighet skollag, anges att beslutet om mottagande i specialskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnads- havare ska ske när utredningen genomförs.24 Detta utredningskrav finns inför mottagande i specialskolan, men har inte tidigare varit lagstadgat. Lagstiftaren har alltså inte avsett att en ändring i utredningens innehåll ska göras. 23Utredningens samtal med Specialpedagogiska skolmyndigheten, . 247 kap. 6 § skollagen (2010:800). Målgruppen - i förändring Under /10 föredrogs 103 specialskoleärenden för nämnden. Under samma läsår avslog nämnden sju ansökningar med motiveringen att eleven inte bedömdes tillhöra specialskolans målgrupp.25 3.6Behov av att förändra inskrivningsprocessen Utredningens förslag: I beslutsunderlaget, inför mottagande i specialskolan, bör det i vissa fall ingå ett särskilt yttrande från elevens hemkommun. En kommun ska inkomma med ett sådant yttrande om Specialpedagogiska skolmyndigheten begär detta. Yttrande från elevens hemkommun vid inskrivning i specialskolan I det beslutsunderlag som föredras för nämnden ingår således en utredning omfattande pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Frågan är om det härutöver ska inhämtas ett särskilt yttrande från elevens hemkommun i samband med inskrivning i specialskolan. Den frågan har förts fram av flera kommuner och även av ledamöter i nämnden. Enligt nämnden förekommer inte något formellt yttrande från hemkom- munen. Däremot etableras en kontakt med hemkommunen då den ska bidra med en pedagogisk bedömning och andra relevanta dokument inför beslutet om inskrivning.26 Av Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisning för framgår att kontakt med hemkommunen vanligtvis sker när eleven väl är inskriven vid specialskolan genom olika former av uppföljnings- och återrapporteringssamtal samt besök på skolan av kommunala tjänstemän ansvariga för skolplaceringar eller andra kommunala kontaktpersoner. Ledamöter i nämnden uppger att det kan vara av vikt att hemkommunen inkommer med ett yttrande inför inskrivningen. I yttrandet, som bör vara från förvaltningsnivå i kommunen, kan det anges hur kommunen har stöttat eleven och vilket behov denne har av att tas emot i specialskolan. De kommuner som utredningen har besökt och samtalat med har liknande önskemål. Av de remissvar över Statskontorets 25Skrivelse från Specialpedagogiska skolmyndigheten, ALL 2010/558. 26Skrivelse från Specialpedagogiska skolmyndigheten, ALL 2010/558. Målgruppen - i förändring rapport,27 som utredningen har tagit del av, framgår att flera kommuner anser att hemkommunens roll vid inskrivning i specialskolan bör stärkas. Detta föreslås kunna ske genom att kommunen inkommer med ett yttrande inför en inskrivning i specialskolan. Det uttalas att det är viktigt att kommunerna tar sitt ansvar och gör sitt för att tillgodose elevens behov av särskilt stöd i hemskolan som beslutet av val av skola i sista hand vilar på eleven och elevens vårdnadshavare. Utredningen kan av ovanstående konstatera att det finns anledning för nämnden att vid vissa prövningar utöver den övriga utredningen även ta del av ett särskilt yttrande från hemkom- munen. Nämnden kan vid prövningen behöva kunskap om hur elevens behov av en anpassad undervisningsmiljö tillgodoses i hem- kommunen. Det saknas dock, enligt utredningen, grund för att regelmässigt begära in ett yttrande eftersom det i vissa fall inte fyller någon funktion. Ett sådant fall kan exempelvis vara när det är helt klart att eleven ska tas emot i specialskolan och detta framgår av övrig utredning. Nämnden kan inhämta ett yttrande, om behov finns, utan författningsstöd. Det krävs inte heller en sådan reglering för att ett yttrande ska kunna inhämtas. Däremot bör det förtydligas att om Specialpedagogiska skolmyndigheten begär ett särskilt yttrande från hemkommunen, ska de vara skyldiga att inkomma med detta. De två frågor utredningen har att bedöma är dels vem som ska kunna överklaga ett beslut om mottagande i specialskolan, dels om det ska vara möjligt att överklaga en placering vid en viss skolenhet. 27 Statskontoret (2010), Kommunernas ersättning för elever i specialskolan, rapport 2010:1. Målgruppen - i förändring 3.7.1Hemkommunen ska inte kunna överklaga ett beslut om mottagande i specialskolan Enligt aktuell författning gäller att beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten om barns mottagande i specialskolan endast får överklagas av barnet till . En liknande begränsning fanns redan tidigare skollag.28 En motsvarande begränsning av överklaganderätten finns för beslut av en kommun eller ett landsting när det bland annat gäller överklagande av beslut om mottagande i grundsärskolan.29 Ett beslut av får inte över- klagas.30 Bestämmelsen om att endast beslutet kan överklagas av barnet innebär en begränsning i förhållande till förvaltningslagens all- männa regler om vem som får överklaga ett beslut. I förvalt- ningslagen31 anges att ett beslut får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot och beslutet kan överklagas. Denna föreskrift gäller dock endast om inte annat särskilt anges i lag eller förordning. Bestämmelsen medför att det aktuella beslutet, i enlighet med vad som gäller för motsvarande beslut enligt skollag, inte kan överklagas av t.ex. hemkommunen.32 Utredningen har övervägt om även hemkommunen ska ha möjlighet att överklaga ett beslut om mottagande i specialskolan, men har kommit fram till att det inte är lämpligt ur rättssäker- hetssynpunkt. Om en hemkommun skulle ha möjlighet att över- klaga riskeras dessutom elevens och dess vårdnadshavares valfrihet och möjlighet att välja skolform. Utredningen har visserligen föreslagit att nämnden, inför ett beslut om att en elev ska tas emot i specialskolan, i vissa fall bör inhämta ett särskilt yttrande från hemkommunen. Den omständigheten att hemkommunen avger ett yttrande ger dock inte kommunen en sådan avgörande roll i inskrivningsprocessen att den bör få talerätt. Hemkommunens yttrande är endast en del av nämndens beslutsunderlag. 2828 kap. 14 § skollagen (2010:800), jfr tidigare 3 kap. 5 § andra stycket skollagen (1985:1100). 2928 kap. 12 § skollagen (2010:800). 3028 kap. 18 § skollagen (2010:800). 3122 § förvaltningslagen (1986:223). 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 919. Målgruppen - i förändring 3.7.2Möjligheten att överklaga elevens placering vid en viss skolenhet inom specialskolan finns det således en möjlighet för barnet att överklaga beslutet om mottagande i specialskolan såsom skolform.33 Frågan är om det ska vara möjligt att överklaga elevens placering vid en viss skolenhet inom specialskolan. Den här frågan har endast aktualiserats vid valet om en elev ska placeras vid en regionskola eller en riksskola (Åsbackaskolan).34 Eftersom det är möjligt att även i regionskolorna läsa enligt grundsärskolans kursplaner så har det, enligt direktiven, inte varit helt tydligt om en elev med utvecklingsstörning ska tas emot i Åsbackaskolan i stället för i en regionskola eller vice versa. Enligt Specialpedagogiska skolmyndigheten är dock denna uppdelning mycket tydlig. På regionskolorna kan grundsärskolans kursplaner följas, medan Åsbackaskolan följer träningsskolans kursplaner.35 Inriktningen träningsskola är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. Elever som följer träningsskolans kursplaner bedöms ha en gravare utveck- lingsstörning. Skolenheterna har således olika målgrupper med skilda behov, vilket också framgår av förordningen.36 har i remissvar inför den nya skollagen yttrat att de handlagt ett ärende rörande mottagande i specialskolan där nämnden konstaterade att det saknas regler om överklagande av elevens placering vid en viss skolenhet inom specialskolan. Nämnden anser att det med hänsyn till de mot- stående intressen som kan finnas inför skolplaceringen kan finnas skäl att överväga en sådan reglering.37 Frågan om mottagande i specialskolan regleras i 7 kap. 6 § skollagen (2010:800). Det beslut som fattas, efter ansökan om mottagande, enligt denna paragraf avser endast i vilken skolform som barnet ska fullgöra sin skolplikt. Beslutet omfattar således inte placering vid en viss skolenhet. Hur mottagande till en särskild 3328 kap. 14 § skollagen (2010:800). 34Härefter skrivs Åsbackaskolan, eftersom det är den enda riksskolan som tar emot elever som är döva eller hörselskadade och som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en regionskola. 35Inom grundsärskolan följs kursplaner i ämnen eller i ämnesområden. Elever som läser ämnen följer grundsärskolans kursplan och elever som läser ämnesområden följer träningsskolans kursplan. 36Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 37Remissyttrande över Departementspromemorian (Ds 2009:25) Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Målgruppen - i förändring skolenhet ska gå till framgår i stället av de bestämmelser som avser just skolformen specialskola.38 Det finns inte någon regel som gör det möjligt att klaga på placeringen vid en viss skolenhet inom statens specialskola. En kommuns beslut om placering vid en annan skolenhet i sin grundskola än den som vårdnadshavarna har önskat kan däremot överklagas.39 Till skillnad från när det gäller en ansökan till specialskolan ansöker inte en elevs vårdnadshavare till såsom skolform. Ett beslut om placering vid en skolenhet föregås av ett önskemål från elevens vårdnadshavare om skolenhet och det är när kommunen frångår det önskemålet som det är möjligt att överklaga. För att ett barn som har ansökt till specialskolan, utöver beslut om skolform, även ska kunna överklaga placering vid en skolenhet krävs en reglering om att ansökan gäller ett specifikt önskemål om skolenhet och att prövningen och beslutet även omfattar valet av skolenhet. Så är det inte . Ansökan är visserligen utformad på så sätt att vårdnadshavaren ska ange en skolenhet, men detta saknar rättslig betydelse. I förordningen40 anges vilken målgrupp som ska tas emot vid regionsskolorna respektive rikskolorna och det är relativt stor skillnad mellan målgrupperna när det gäller bland annat graden av utvecklingsstörning. Det är således målgruppstillhörighet som är avgörande inför placeringen vid en viss skolenhet och inte vård- nadshavarnas önskemål om skolenhet. Det bör också, enligt utred- ningen, vara nämnden som avgör vilken målgrupp eleven tillhör och som avgör lämplig placering vid en skolenhet och inte elevens vårdnadshavare. Det saknas anledning att möjliggöra för en vårdnadshavare att bestämma vilken skolenhet eleven ska placeras vid och därmed saknas behov av att kunna överklaga placeringen. Sammanfattningsvis kan konstateras att ett beslut om motta- gande i specialskolan endast avser ett beslut om i vilken skolform som eleven ska fullgöra sin skolplikt. Det senare valet av / placeringen vid en viss skolenhet, som nämnden gör, omfattas inte av beslutet och kan liknas vid en verkställighetsåtgärd,41 som inte 38Bestämmelserna finns nu i 8–10 §§ förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten, jfr tidigare 1 kap. 6–9 §§ specialskoleförordningen (1995:401). 3910 kap. 30 § och 28 kap. 12 § p. 6 skollagen (2010:800). 40Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 41Se Ragnemalm, H. (1970), Förvaltningsbesluts överklagbarhet, s. 582 och s. 588 ff och , T. (2010), Förvaltningslagen – med kommentar, s. 285. Målgruppen - i förändring bör vara möjlig att överklaga. De skilda skolenheterna har även skilda målgrupper och är därmed inte likvärdiga val och kan därför inte liknas det val av skolenhet som elevens vårdnadshavare gör inom . 4Anpassning av styrdokument efter en förändrad målgrupp 4.1Nya kursplaner för de obligatoriska skolformerna Det har skett stora förändringar i målgruppen för specialskolan. När det gäller elever som är döva eller hörselskadade har en stor del av eleverna talad svenska som första språk. Från återetablerades riksskolorna och och målgruppen utvidgades till att även omfatta elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning. har utarbetat nya kurs- planer för , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan. Kursplanerna ska tillämpas från . Enligt direktiven ska utredningen bedöma i vilken utsträckning specialskolans styrdokument behöver anpassas för den nuvarande målgruppens behov. Utredningen redovisar här arbete med utform- ningen av kursplanerna och diskuterar därefter om specialskolans styrdokument i form av kursplaner och i övrigt är tillräckligt anpassade efter den förändrade målgruppen. 4.1.1Elever som är döva eller hörselskadade Som nämnts ovan har allt fler elever som är döva eller hörsel- skadade talad svenska som första språk. I kursplanerna för special- skolan har hänsyn tagits till detta. Kursplanerna i teckenspråk och svenska ska följas parallellt och är formulerade så att de kan följas antingen som förstaspråk eller som andraspråk och målet om tvåspråkighet är mer tydligt . I denna del anser utred- ningen att det inte finns behov av ytterligare översyn. har utarbetat särskilda kursplaner i specialskolan som är anpassade Anpassning av styrdokument efter en förändrad målgrupp för elever som är döva och hörselskadade i ämnena teckenspråk, svenska, engelska, moderna språk och rörelse och drama. De nya elevgrupperna är elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språk- störning. Elever med grav språkstörning Elever med grav språkstörning tas emot vid som finns i och i . Eleverna följer kurs- planer, men har möjlighet att även följa grundsärskolans kurs- planer. Eleverna läser inte ämnet teckenspråk. Skolans nuvarande elevgrupp har allt större behov av individuellt stöd jämfört med tidigare. Skolans elever har en gravare språkstörning men också fler elever som, utöver sin språkstörning, även har en utvecklingsstörning eller andra ytterligare funktionsnedsättningar.1 Elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning Elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning tas emot vid . Elevgruppen vid har successivt föränd- rats . Elevernas funktionsned- sättningar har blivit allt mer komplexa och antalet elever med rörelsehinder har ökat. Likaså har antalet elever med utvecklings- störning ökat. Detta har medfört att antalet elever som följer kursplan har minskat till att under /11 omfatta fyra elever. Det innebär att resterande elever följer någon av grundsärskolans kursplaner. Merparten av dessa elever följer träningsskolans kursplan.2 1Specialpedagogiska skolmyndigheten, Kvalitetsredovisning –för . 2Specialpedagogiska skolmyndigheten, Kvalitetsredovisning –för och samtal med rektorn vid . Anpassning av styrdokument efter en förändrad målgrupp arbete med att utforma de nya kursplanerna För de nya elevgrupperna på och finns det inte särskilda kursplaner. Eleverna följer som ovan beskrivs eller grundsärskolans kursplaner. Vid utformningen av de nya kursplanerna för har strävat efter att i största möjliga mån undvika moment som skulle kunna medföra svårigheter för elever med olika typer av funktionsnedsättningar. Denna ambition beskrivs även tidigare av i arbetet med att utarbeta kursplaner. När kursplanerna utarbetades granskades målens och kriteriernas utformning särskilt med tanke på elever som har någon form av funktionsnedsättning. Det fanns en stark ambition att undvika formuleringar som uteslöt vissa elever från möjligheterna att klara kraven. Att helt undvika detta var dock inte möjligt. Kursplanerna skulle då ha blivit alltför utslätade och intetsägande. Förmågan att analysera bilder, tala, skriva och hantera redskap av olika slag behöver lyftas fram som värdefulla kvaliteter i kunnandet. I en kursplan är det dock inte möjligt att ta hänsyn till alla funktionsnedsättningar som skilda elever kan ha. Det är exempelvis svårt att ta fram en kursplan i idrott och hälsa eller bild som fungerar för en elev utan funktionsnedsättning och även för en elev som är rullstolsburen eller för en elev med synskada. Ett alternativ är att det utarbetas flera särskilda kursplaner som tar hänsyn till olika funktionsnedsättningar. En nackdel med detta är att det skulle leda till ett stort antal skilda kursplaner för samma ämne, vilka skulle bli svåra att vårda och uppdatera. Elevgruppen och dess specifika funktionsnedsättningar varierar och även det talar emot ett sådant alternativ. har framfört att det inte är lämpligt att utarbeta kursplaner för varje funktionsned- sättning på detta sätt. Undantagsbestämmelsen eller den s.k. pysparagrafen ger en möjlighet för läraren att ta hänsyn till en elevs funktionsnedsätt- ning i samband med betygssättningen. Genom att kompensera för elevernas funktionsnedsättning, med stöd i bland annat undantags- bestämmelsen, blir en rättvis och likvärdig bedömning möjlig. 3 (2009), Författningskommentarer för likvärdig bedömning och betygssättning, s. 9. Anpassning av styrdokument efter en förändrad målgrupp Undantagsbestämmelsens tillämpning skiljer sig mellan elever i och elever i specialskolan. Lärares möjlighet att bortse från enstaka mål i Om det finns särskilda skäl kan läraren vid betygssättningen bortse från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs nio. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav.4 Denna möjlighet ska tillämpas mycket restriktivt och i för- arbetena till nya skollagen understryks att särskilda skäl att bortse från enstaka delar av kunskapskrav bara finns när elevens funk- tionsnedsättning eller andra personliga förhållanden av permanent natur utgör ett direkt hinder för eleven att nå ett visst kunskaps- krav. Detta innebär att det i princip ska vara omöjligt för eleven att nå kravet oavsett i vilka former och i vilken omfattning särskilt stöd ges. Om elevens svårigheter kan avhjälpas genom särskilt stöd är denna paragraf inte tillämplig. Syftet med bestämmelsen är att skapa lika förutsättningar för elever som annars inte haft någon möjlighet att nå ett visst betyg. Bestämmelsen medger endast att man vid betygssättningen bortser från enstaka delar av kunskaps- kraven. Den ger inte möjlighet att vid betygssättningen bortse från större delar av kunskapskraven. Lärares möjlighet att bortse från enstaka mål i specialskolan Undantagsbestämmelsen är utformad på i princip samma sätt i specialskolan som i . Vid tillämpningen ska dock bort- ses från de funktionsnedsättningar som specialskolan är anpassad för och riktar sig till.5 Denna begränsning för elever i specialskolan kan ställa till problem. Innan målgruppen utvidgades att avse elevgrupperna vid och avsågs med särskilda skäl andra 410 kap. 21 § skollagen (2010:800) och prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 735. 512 kap. 21 § skollagen (2010:800), prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 766, jfr tidigare lydelse i 8 kap. 8 § tredje stycket specialskole- förordningen (1995:401) och i SFS 2007:55. Anpassning av styrdokument efter en förändrad målgrupp funktionsnedsättningar än dövhet eller hörselskada. När målgruppen utvidgades ändrades detta till att det med särskilda skäl avsågs andra funktionsnedsättningar än de som var grund för mottagande i specialskolan. Det innebär att det inte får tas någon hänsyn till att en elev har en synskada, har ett rörelsehinder eller har en grav språkstörning och därför är direkt förhindrad att uppnå vissa kunskapskrav i kursplaner. När en elev med grav språkstörning går i en grundskola får en lärare ta hänsyn till detta vid betygssättningen, men när eleven tas emot i specialskolan får inte längre en lärare ta sådana hänsyn vid betygssättningen. 4.2Behov av ytterligare anpassning Utredningens förslag: Om det finns särskilda skäl får en lärare i specialskolan vid betygssättningen bortse från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs nio. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning. Med funk- tionsnedsättning avses andra funktionsnedsättningar än dövhet eller hörselskada. Kursplanerna kan inte anpassas mer Utredningen kan utifrån ovanstående konstatera att elever som är döva eller hörselskadade har särskilda kursplaner som är anpassade för deras behov. För övriga elevgrupper i specialskolan finns inte särskilda kursplaner. Precis som det har framhållits av ser utredningen att det inte är möjligt att ha kursplaner utformade för alla tänkbara funktionsnedsättningar. Behov av ändring i undantagsbestämmelsen Det är således inte möjligt att anpassa kursplanerna mer. Det finns dock behov av anpassning av regleringen för vissa elevgrupper som följer kursplaner. Denna anpassning bör kunna ske genom att undantagsbestämmelsen ändras till att inte undanta samtliga funktionsnedsättningar som varit grund till mottagande i specialskolan. Anpassning av styrdokument efter en förändrad målgrupp Elever som är döva eller hörselskadade har haft och har särskilda kursplaner med kunskapskrav som är speciellt anpassade efter deras funktionsnedsättning. Det är därför motiverat att en lärare vid betygssättningen inte får bortse från enstaka delar av kunskaps- kraven med hänvisning till elevens dövhet eller hörselskada.