sou · GZB374 · 2011-11-15 00:00:00 — Grunddagpenning utbetalas till arbetslösa som uppfyller arbetsvillkoret. Inkomstrelaterad dagpenning utbetalas till den som innan arbetslösheten varit medlem i en arbetslöshetskassa (medlemsvillkor) och som har uppfyllt arbetsvillkoret för löntagare. Inkomstrelaterad dagpenning kan också utgå till den som är permitterad, arbetar deltid på arbetsgivarens initiativ eller idkar företagsverksamhet som bisyssla. De olika ramtiderna ovan kan förlängas om den arbetslöse haft enligt lag giltiga skäl att inte stå till arbetsmarknadens förfogande (t.ex. barnafödsel, studier, värnplikt). 5.5.4Ersättningens längd och storlek Arbetslöshetsersättning utbetalas i och som mest för . Personer som är berättigade till arbetslöshetsersättning och deltar i en arbetskraftsutbildning kan få en utbildningsförmån. Dessa ersättningsdagar inkluderas i ersättningsperioden . Dagarna i en ersättningsperiod börjar räknas från noll varje gång ett arbetsvillkor uppfylls. Om en person som uppfyller arbetsvillkoret fyller 57/innan ersättningsperioden tagit slut, kan rätten till dagpenning kvarstå till dess att han eller hon fyller 60/. Grunddagpenningen uppgår till 25,74 euro10 (2011). Den inkomstrelaterade dagpenningen består av en grunddel som är lika stor som grunddagpenningen och en förtjänstdel som beror på tidigare lön. Förtjänstdelen är av skillnaden mellan dagslönen och 9Per : = . 10Per : = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna grunddelen11 upp till 2 702,70 euro.12 Om månadslönen överskrider detta belopp är förtjänstdelen av den överskridande delen (2011). För barn kan barntillägg utgå, dock högst för tre barn. Den inkomstrelaterade dagpenningen utgör högst av dagslönen, men är minst lika stor som grunddagpenningen inklusive barntillägg. För löntagare beräknas den inkomstrelaterade dagpenningen utifrån regelbundna, skattepliktiga inkomster . I säsongsbetonat eller oregelbundet arbete beaktas inkomster som närmast föregår arbetslösheten. Dagpenningen fastställs på nytt varje gång arbetsvillkoret uppfylls och beräknas då utifrån lönen under dessa . Det fulla dagpenningsbeloppet är av den tidigare fulla dagpenningen (utan barntillägg) när tiden för de nollas. Då de har utnyttjats, kan inte skyddsregeln på tillämpas. Jämkad dagpenning kan utgå till den som ofrivilligt arbetar deltid, vars arbetstid är förkortad på grund av permittering, som tagit ett heltidsarbete som varar högst och som har inkomst från arbete eller företag. Arbetstiden får vara högst av branschens heltidsarbetstid. Jämkad förmån kan betalas . Äldre personer kan beviljas jämkad förmån också efter det att ersättningsperioden förbrukats. Maximitiden börjar räknas på nytt då personen har arbetat heltid utan avbrott eller har uppfyllt arbetsvillkoret på nytt efter dessa 36 månader. Dagpenningen är beskattningsbar inkomst. Innan dagpenning betalas ut infaller en sju dagars karensperiod. Den kan i vissa fall dras in om den arbetslöse inte anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Den kan dras in under 30, 60 eller om den arbetslöse själv har förorsakat sin arbetslöshet, inte accepterar anvisat arbete eller utbildning eller inte upprättar och följer en plan för arbetssökande. Om detta upprepas kan rätten till dagpenning upphöra helt. För att på nytt få ersättning krävs då minst tre månaders arbete eller studier. 11Förtjänstdelen varierar mellan beroende på om förmånstagaren har rätt till förhöjd dagpenning. 12Per : 2 = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna På är alla löntagare obligatoriskt försäkrade i en arbetslöshetsförsäkringsfond. Arbetslöshetsförsäkringen består av två delar: en grundförsäkring och en inkomstrelaterad försäkring. Arbetslöshetsförsäkringen administreras av Arbetsdirektoratet (Vinnumalastofnun). Den isländska arbetslöshetsförsäkringsfond från vilken arbetslöshetsersättning utbetalas finansieras av en socialförsäkringsavgift (Tryggingagjald) som betalas av arbetsgivarna och som uppgår till av lönen (2011). 5.6.3Villkor för rätt till ersättning Enligt grundvillkoren för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen ska den arbetslöse vara: bosatt på och ha rätt att arbeta på , arbetslös minst i rad, registrerad vid arbetsförmedlingen, aktivt arbetssökande och arbetsförmögen samt beredd att acceptera vanligt förekommande arbeten var som helst på . Det arbetsvillkor som ska uppfyllas för rätt till den lägsta ersättningen enligt grundförsäkringen innebär att arbetstagaren ska ha arbetat med minst 25 procents omfattning . Arbetet ska ha utförts på den isländska arbetsmarknaden. Under vissa omständigheter kan perioden under vilken arbetsvillkoret ska uppfyllas förlängas till som mest 36 månader. Tid i sjukdom, med arbetsskada eller som frihetsberövad är överhoppningsbar. Studerande kan spara sin rätt till ersättning . Den arbetssökande som uppfyller arbets- Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna villkoret och har avslutat en utbildning som har pågått på heltid under de tolv månaderna närmast innan ansökan om arbetslöshetsersättning får räkna utbildningen som 13 veckors heltidsarbete. 5.6.4Ersättningens längd och storlek Arbetslöshetsersättning utbetalas i som längst . Enligt en tillfällig lag kan dock ersättningsperioden förlängas till för den som registrerat sig som arbetslös efter . För att kvalificera sig till en ny ersättningsperiod ska det gå , varav den försäkrade ska ha arbetat heltid . Arbetslöshetsersättningens nivå beror på hur stor del av den arbetslöse har arbetat och i vilken omfattning. i en ersättningsperiod kan den arbetslöse få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Dessa () börjar räknas från den elfte dagen efter ansökan om ersättning. Denna ersättning uppgår till av genomsnittlig total inkomst som slutade ansökan om arbetslöshetsersättning. Maximal inkomstrelaterad ersättning är 254 636 ISK , vilket motsvarar 11 751 ISK per dag (2011).13 med inkomstrelaterad ersättning utbetalas i stället ett grundbelopp enligt grundförsäkringen. Detta grundbelopp utgår också av arbetslöshetsperioden. Maximal ersättning från grundförsäkringen är 161 523 ISK , vilket motsvarar 7 454 ISK per dag(2011).14 Den som har barn får ett barntillägg som per barn uppgår till av ersättningen eller 6 461 ISK (298 ISK per dag).15 Det lägsta grundbeloppet, som man har rätt till när arbetsvillkoret är uppfyllt, är av maximalt grundbelopp. Ersättningen utbetalas för som mest . Ersättningens storlek påverkas av invaliditets- eller ålderpension, deltidslön och kapitalinkomster. Barn-, social- och bostadsbidrag påverkar däremot inte ersättningen. När arbetslöshetsunderstöd, såväl inkomstrelaterad ersättning som grundbelopp, utbetalas med deltidsarbete ska fast lön 13Per : 254 636 ISK = och 11 751 ISK = . 14Per : 161 523 ISK = och 7 454 ISK = . 15Per : 6 461 ISK = och 298 ISK = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna från arbetsgivaren för deltidsjobb inte leda till reducerad ersättning, om den försäkrade jobbar . Det finns ingen karensperiod i den isländska arbetslöshetsförsäkringen i de fall det inte är arbetstagaren som förorsakat att arbetet förlorats. Om arbetstagaren säger upp sig utan giltigt skäl eller själv förorsakar en uppsägning följer dock två månaders karens. Den som inte medverkar till upprättandet eller följandet av en jobbsökarplan alternativt avvisar ett jobberbjudande från arbetsförmedlingen förlorar sin rätt till ersättning . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna Figur 5.1 Arbetslöshetsförsäkringarnas konstruktion i de nordiska länderna Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna 6Sjukförsäkringen i de nordiska länderna I detta kapitel beskrivs kortfattat sjukförsäkringen i och våra nordiska grannländer , , och . Beskrivningen avser de grupper som av de identifierade gränshindren, dvs. anställda och studerande. Den ersättning som sjukförsäkringen i de olika länderna ger individen vid sjukdom kan kompletteras av såväl kollektivavtalade som andra försäkringar. Dessa behandlas dock inte i detta betänkande och återfinns således inte i denna beskrivning. 6.2.1Försäkringens administration och finansiering Sjukförsäkringen administreras av den statliga myndigheten . De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras genom avgifter från arbetsgivare. 6.2.2Villkor för rätt till sjukpenning Det grundläggande kravet för att omfattas av sjukförsäkringen uppfylls genom arbete. Försäkringen gäller i regel fr.o.m. den första arbetsdagen i . Sjukpenning betalas ut vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst en fjärdedel. bedöms rätten till sjukpenning i förhållande till om den försäkrade kan utföra sitt vanliga arbete hos arbetsgivaren. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna föreligger rätt till sjukpenning om den försäkrade inte kan utföra något arbete alls hos sin arbetsgivare. föreligger rätt till sjukpenning endast om den försäkrade inte kan utföra något arbete alls på arbetsmarknaden. Om den försäkrade med stor sannolikhet kommer att kunna gå tillbaka till ett arbete hos sin ordinarie arbetsgivare före dag 366, eller om det anses oskäligt att bedöma arbetsförmågan till arbete på den vanliga arbetsmarknaden, bedöms arbetsförmågan även efter dag 180 i förhållande till ett arbete hos ordinarie arbetsgivare. Rätt till sjukpenning kan också ges i förebyggande syfte, då den försäkrade genomgår medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering som syftar till att antingen förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstiden eller helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. i ett sjukfall är en karensdag, vilket innebär att den anställde inte ges någon ersättning för . Det finns emellertid vissa regler om när anställda kan undantas från karensdagen. Regeln om återinsjuknande innebär att den som varit sjuk, börjar arbeta och blir sjuk på nytt slipper en ny karensdag och får ersättning fr.o.m. . Det allmänna högrisksskyddet innebär att en försäkrad anställd kan ha högst . Den som är sjuk fler än tio gånger kan genom denna regel ges ersättning fr.o.m. i kommande sjukfall. För den som har en medicinskt väldokumenterad sjukdom finns också möjlighet att ansöka om särskilt högrisksskydd som innebär att sjuklön ges . Det särskilda högriskskyddet kan också beviljas i vissa andra fall, t.ex. i samband med organdonation. Arbetsgivare betalar sjuklön till anställda i ett sjukfall, bortsett från som är en karensdag. Sjuklönen motsvarar av lönen. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna Kravet för att den anställde ska ha rätt till sjuklön är att hon eller han har anställts för minst en månad, eller har arbetat sammanhängande i minst . För anställda som omfattas av det särskilda högrisksskyddet får arbetsgivare ersättning för sjuklönekostnaderna från . Från och med dag 15 i ett sjukfall betalas sjukpenning från . 6.2.6Sjukpenningens längd och storlek I sjukförsäkringen lämnas kalenderdagsberäknad sjukpenning för oavsett om den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete eller inte. Sjukpenning på normalnivå beviljas i under en ramtid (15 månader). Den som är allvarligt sjuk kan ansöka om fler dagar med sjukpenning på normalnivå. Efter de kan sjukpenning på fortsättningsnivå beviljas. Sjukpenning på fortsättningsnivå betalas i (). Den som får sjukpenning på fortsättningsnivå på grund av en godkänd arbetsskada omfattas inte av någon tidsgräns. Sjukpenningen är inkomstrelaterad och fastställs utifrån den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst, SGI. SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller i enskild tjänst (inkomst av anställning), eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). En inkomst som understiger av gällande prisbasbelopp betraktas som alltför låg för att försäkras (ingen SGI fastställs). Inkomster över 7,5 prisbasbelopp tas inte i beaktande. Sjukpenning på normalnivå ger av SGI. Sjukpenning på fortsättningsnivå ger av SGI. SGI justeras med en omräkningsfaktor innan dagersättning från socialförsäkringen fastställs, vilket innebär att SGI multipliceras med 0,97. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna Sjukpenning kan betalas ut med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning beroende på arbetsförmågans nedsättning. 6.2.7Ersättning vid långvarig eller varaktig arbetsoförmåga Sjukersättning är en ersättning för den som troligen aldrig kommer att kunna arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. För den som är betalas i stället aktivitetsersättning. Sjukersättning kan vara inkomstrelaterad eller i form av garantiersättning. Garantiersättning får den som har haft låga inkomster eller inga inkomster alls. Hel inkomstrelaterad ersättning ger av den inkomst som den försäkrade troligen skulle ha haft vid fortsatt arbete. Hur mycket garantiersättningen uppgår till beror på ålder och bosättningstid i . 6.3.1Försäkringens administration och finansiering I delar stat och kommun på finansiering och administration av sjukförsäkringen. Kommunerna sköter administrationen samt fattar beslut om och betalar ut förmåner. Staten ersätter därefter kommunerna. Ersättningssystemet mellan stat och kommun är utformat så att staten ersätter av kommunens utgifter för sjukpenning av ett sjukfall. Därefter trappas ersättningsgraden ned till av utgifterna för veckorna fem t.o.m. åtta i ett sjukfall. Från och med den nionde veckan kompenserar staten kommunen med enbart om inte den sjukskrivne återvänt till arbete på deltid eller deltar i aktiva insatser, i vilka fall kompensationsgraden bibehålls vid . Vid sjukpenning står kommunen för alla utgifterna. De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras via skattesystemet. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna 6.3.2Villkor för rätt till sjukpenning Sjukpenning (sygedagpenge) utges till den som drabbats av nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller skada. Bedömningen av en försäkrads arbetsförmåga görs i förhållande till befintligt arbete till dess sjukfallet pågått . Därefter ska bedömningen av arbetsförmågan enligt huvudregeln göras med hänsyn tagen till den försäkrades utbildnings- och sysselsättningsbakgrund. För att sjukpenning ska utbetalas krävs att den försäkrade på olika sätt medverkar till utredning av behov av insatser samt genomförande av vård och rehabilitering. För att rätt till sjukpenning ska föreligga ska personen i fråga enligt huvudkriterierna i dansk lag vara bosatt i , betala inkomstskatt i landet samt uppfylla ett sysselsättningskrav. En anställd är berättigad till sjukpenning från arbetsgivaren (, ) av en sjukperiod om vissa villkor är uppfyllda. För att vara berättigad till sjukpenning från arbetsgivaren ska han eller hon ha varit anställd hos den nuvarande arbetsgivaren före sjukfallet och ha arbetat . För att därefter vara berättigad till sjukpenning från kommunen ska personen i fråga ha haft anknytning till arbetsmarknaden före sjukfallet och ha arbetat . Även den som den senaste månaden avslutat en yrkesutbildning med minst 18 månaders omfattning eller som befinner sig i avlönad praktik inom ramen för en utbildning har rätt till sjukpenning från kommunen. Rätt till sjukpenning från kommunen har också den som är berättigad till arbetslöshetsersättning när arbetsoförmågan inträffar, liksom den som befinner sig i s.k. fleksjob1. 1 Subventionerad anställning för person med nedsatt arbetsförmåga. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna Anställda får ersättning fr.o.m. i en sjukskrivningsperiod. En majoritet av danska arbetstagare omfattas av avtal som innebär rätt till full lön från arbetsgivaren under hela sjukfrånvaroperioden, så länge anställningen består.2 För anställda som inte omfattas av avtal om lön under sjukfrånvaro är arbetsgivarinträdet begränsat till sjukpenning av en sjukskrivningsperiod (se ovan). 6.3.5Sjukpenningens längd och storlek Som huvudregel kan sjukpenning betalas under en ramtid motsvarande 18 månader. Vid beräkningen av antal utbetalda dagar med sjukpenning räknas inte de inledande då sjukpenning eller lön utbetalats av arbetsgivare (eller kommun om den försäkrade är arbetslös). I undantagsfall kan fortsatt sjukpenning utöver dessa beviljas när: det framstår som övervägande sannolikt att den enskilde genom insatser kan återfå arbetsförmåga på den reguljära arbetsmarknaden, det anses nödvändigt med insatser i för att klargöra den försäkrades arbetsförmåga, den försäkrade genomgår eller inväntar läkarbehandling och det finns läkarintyg som styrker en säker förväntan om att den försäkrade kommer att kunna återgå i arbete inom en tidsram om ytterligare två gånger , kommunen bedömer att den försäkrade inte kan återgå i ordinarie sysselsättning, men där det ännu inte fastställts om rätt till s.k. fleksjob eller förtidspension föreligger i , 2 Dansk arbetsrätt innebär att 120 dagars sjukdom är giltigt skäl för uppsägning. Detta kan beskrivas som en begränsning av arbetsgivarens åtagande enligt avtal om full lön under sjukskrivning. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna det rör sig om en livshotande sjukdom som anses obotlig, det råder oklarhet i om det rör sig om godkänd arbetsskada eller en prövning om rätt till förtidspension har inletts innan rätten till sjukpenning upphört. För att åter ha rätt till sjukpenning med förmånen krävs, som huvudregel, att den försäkrade varit arbetsför . Sjukpenningen fastställs utifrån den försäkrades timlön och antal arbetade timmar, alternativt utifrån den försäkrades genomsnittliga timlön och antal arbetade timmar före sjukfallet. Ersättningen uppgår 2011 till som högst och i maximalt 37 timmar.3 Sjukpenningen är skattepliktig. 6.3.6Ersättning vid långvarig eller varaktig arbetsoförmåga Rehabiliteringsersättning (revalideringsydelse) kan beviljas den som av psykiska, fysiska eller sociala skäl har en nedsatt arbetsförmåga. Den försäkrade kan under tid med rehabiliteringsersättning ges tillgång till insatser såsom arbetsträning, utbildning eller omskolning enligt en fastställd rehabiliteringsplan. Rehabiliteringsersättning beviljas under maximalt och motsvarar den högsta ersättningen vid arbetslöshet, vilken 2011 utgör per månad.4 För försäkrade under utbetalas normalt rehabiliteringsersättning , 2011.5 Fleksydelse till försäkrade över 60 år Försäkrade som uppnått kan ansöka om en särskild ersättning (fleksydelse) för att på eget initiativ dra sig tillbaka från arbetsmarknaden fram till pensionsåldern. Förutom ålderskravet gäller också att den försäkrade ska ha bedömts lämplig för ett s.k. 3Per : = och = . 4Per : = . 5Åldersgränsen kommer successivt att höjas till –2022. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna fleksjob, dvs. att hon eller han har en väsentligt och varaktigt nedsatt arbetsförmåga som förhindrar arbete i tidigare omfattning. För att rätt till ersättningen ska föreligga ställs också krav på bosättning i eller annat EU/EES-land eller och inbetalning av avgifter till systemet. Vid varaktigt nedsatt arbetsförmåga finns möjlighet till förtidspension (fØrtidspension). Huvudregeln för rätt till förtidspension är att den försäkrade är bosatt i . Om tiden den försäkrade varit bosatt i understiger fyra femtedelar av tiden då han eller hon fyllt t.o.m. det år förtidspensionen beviljas reduceras storleken på förmånen. Även för den som inte är bosatt i men som bor i ett annat EU/EES-land finns under vissa villkor rätt till förtidspension: Han eller hon är medborgare i ett EU/EES-land eller , är statslös eller flykting. Han eller hon har under intjänat rätt till pension från ett EU/EES-land eller , varav minst ett av dessa år intjänats i . Han eller hon har varit sysselsatt i ett EU/EES-land eller . Förtidspension utges med ett fast ersättningsbelopp oberoende av den försäkrades tidigare inkomst. För ensamstående är beloppet , för samboende/gifta är beloppet per år.6 6 Per : = , = . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna 6.4.1Försäkringens administration och finansiering Sjukförsäkringen administreras av den statliga myndigheten arbeidsog velferdsetaten, NAV. De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras via statsbudgeten. De statliga utgiferna finansieras i sin tur genom avgifter från arbetsgivare och arbetstagare. 6.4.2Villkor för rätt till sjukpenning Sjukpenning (sykepenger) utbetalas till den som är arbetsoförmögen på grund av en funktionsnedsättning som beror på sjukdom eller skada. Ett krav för att sjukpenning ska utges är att den försäkrade har arbetat före försäkringsfallet. För att sjukpenning ska utges krävs också att pensionsgrundande intäkt går förlorad och att inkomstunderlaget för sjukpenning uppgår till av folketrygdens grundbelopp, fortsättningsvis G (motsvarighet till prisbasbelopp). Med G7 om 79 innebär det en lägsta inkomstgräns motsvarande en årsinkomst om 39 608 NOK.8 Från och med dag 17 i ett sjukfall betalas sjukpenning från NAV. För rätt till sjukpenning ställs emellertid ett aktivitetskrav som innebär att den försäkrade ska prova att arbeta. Kravet innebär att den försäkrade tillsammans med sin arbetsgivare ska fastställa en plan för återgång i arbete, och det ska göras innan sjukfallet varat . Om den försäkrade inte deltar i någon form av arbetsrelaterad aktivitet innan sjukfallet varat krävs läkarintyg som styrker att sådan aktivitet bedömts som olämplig av tungt vägande medicinska skäl. Anställda får ersättning fr.o.m. i en sjukskrivningsperiod. 7G ändras per . var G 79 och genomsnittlig G är 78 . 8Per : 79 = , 39 = . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna Arbetsgivaren betalar sjukpenning , (även om den anställdes inkomst ligger under inkomstgränsen för sjukpenning efter arbetsgivarinträdet, av gällande G). Arbetsgivaren kan därefter fortsätta att betala lön till den sjukskrivne anställde och erhålla ersättning från NAV. 6.4.5Sjukpenningens längd och storlek Sjukpenning utges under maximalt (/vecka ) för arbetstagare, inom en ramtid motsvarande . För att åter få rätt till sjukpenning från NAV måste den försäkrade ha varit helt arbetsför fr.o.m. avslutad tidigare period med sjukpenning. Sjukpenningen ger full inkomstkompensation fr.o.m. för anställda, upp till ett inkomsttak motsvarande sex G. Med G uppgick inkomsttaket till 475 296 NOK.9 Sjukpenning från arbetsgivare fastställs med utgångspunkt i ett underlag som motsvarar den genomsnittliga intäkt som den försäkrade erhållit närmast före arbetsoförmågan inträffat. Sjukpenning från NAV fastställs genom att aktuell veckoinkomst räknas om till årsinkomst. Om den framräknade årsinkomsten avviker med från den försäkrades pensionsgrundande årsinkomst används denna som underlag i stället. I regel läggs då genomsnittet av de tre senaste årens pensionsgrundande inkomst till grund för att bestämma sjukpenningens storlek. Om detta sjukpenningunderlag inte är representativt för årsintäkten vid sjukskrivningstidpunkten, fastställs sjukpenningunderlaget skönsmässigt efter särskilda regler. Sjukpenningen är skattepliktig. 6.4.6Ersättning vid långvarig eller varaktig arbetsoförmåga Vid fortsatt nedsättning av arbetsförmågan kan den försäkrade ha rätt till ersättning vid mer varaktig nedsättning av arbetsförmågan (arbeidsavklaringspenger) alternativt förtidspension (uförepensjon). 9 Per : 475 = . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna Arbeidsavklaringspenger kan beviljas om arbetsförmågan är fortsatt nedsatt med . Vidare ställs krav på att den försäkrade genomgår behandling, rehabilitering eller andra insatser för återgång i arbete alternativt väntar på att få tillgång till dessa åtgärder. Förmånen kan också beviljas medan den försäkrade som genomgått behandling eller andra arbetslivsinriktade åtgärder söker arbete, eller som längst i avvaktan på att rätt till förtidspension utreds. För försäkrad som på nytt drabbas av arbetsoförmåga efter att ha uppburit sjukpenning under maximalt tillåten tid, men som inte hunnit upparbeta rätt till sjukpenning på nytt, kan förmånen utges . Även för studerande som står i behov av behandling för att kunna återuppta sina studier kan arbeidsavklaringspenger beviljas.