sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Vidare ska Transportstyrelsen ansvara för samordning mellan flera kontrollerande myndigheter från olika samhälls- sektorer och med behöriga myndigheter i andra stater inom EES, där samordning av kontroller krävs (7 kap. 6 § 2 st. samma förordning). I vägtrafikregistret har det skapats möjligheter att registrera och söka efter information som behövs för att uppfylla kontrolldirektivets krav i fråga om kontroll av företag (prop. 2009/10:20). Tillsynen av företag som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik bör enligt vår mening omfattas av regleringen i tillståndsdatabasen. Uppgifter om företag som bedriver transport- verksamhet som inte är tillståndspliktig, exempelvis enskilda firmor som utför transporter för egen räkning, har dock inte någon naturlig plats i tillståndsdatabasen, eftersom de bedriver verksamheten utan särskilt tillstånd. Tillsynen över dessa företag bör därför omfattas av regleringen i tillsynsdatabasen. avser regeringen att föra över polisens uppgifter i fråga om kontroll av kör- och vilotider i företag till Transportstyrelsen. Kontrollen kommer att avse både företag Särskilda bestämmelser om tillsynsdatabasen som bedriver transportverksamhet med tillstånd och de som bedriver sådan transportverksamhet som inte är tillståndspliktig. Det finns alltså anledning att utgå ifrån att Transportstyrelsens tillsynsverksamhet kommer att utökas. Med tillsyn omfattas även att personuppgifter behandlas för att Transportstyrelsen ska kunna fullgöra sådan tillsyn som avses i 5 kap. 3 a § FoL, dvs. uppgiften att kontrollera att besiktnings- verksamheten fungerar väl med avseende på trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. Transport- styrelsen har getts ett bemyndigande att föreskriva bl.a. om besiktningsorgans rapportering. Härigenom blir det möjligt för styrelsen att föreskriva sådana skyldigheter för besiktningsorganen som behövs för att ge upphov till det för tillsynen nödvändiga informationsunderlaget. Rent allmänt kan det vara fråga om uppgifter relaterade till Transportstyrelsens tillsynsansvar dvs. uppgifter med relevans för trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. Kunskap om kvalitetsfaktorer rörande besiktningsutfallet t.ex. att fordon inte godkänns när de bör underkännas och tvärtom, är av avgörande betydelse för att Transportstyrelsen ska kunna fullgöra sin övergripande tillsyns- uppgift beträffande besiktningsmarknaden. Förutom förhållandet att en besiktning har utförts på ett visst fordon och hur denna utföll kan det t.ex. vara fråga om vilken besiktningstekniker som utfört just denna besiktning och vilken av besiktningsorganets stationer som använts. Det kan också vara frågan om uppgifter relaterade till olika bilmodeller, priser, öppettider och vilken utrustning som använts (se prop. 2009/10:32). b) frågor om färdskrivarkort Det angivna ändamålet avser Transportstyrelsens handläggning enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färd- skrivare, m.m. för frågor om färdskrivarkort. Ändamålet omfattar Transportstyrelsens hantering när det gäller utfärdande, förnyelse, utbyte, förlustanmälan, återlämnande, ogiltighet och återkallelse av färdskrivarkort. Färdskrivarkortens huvudsakliga syfte är att användas som ett hjälpmedel vid tillsynen av den yrkesmässiga trafiken och kan enligt vår mening därför varken likställas med en behörighet eller ett tillstånd. Vi anser emellertid att det uttryckligen bör finnas ett ändamål som medger Transportstyrelsen att bl.a. utfärda och återkalla färdskrivarkort, vilket är en Särskilda bestämmelser om tillsynsdatabasen handläggning som är skild från själva tillsynen av den yrkesmässiga trafiken. c) att utreda, bestämma, redovisa, uppbära och återbetala avgifter Syftet med bestämmelsen är att Transportstyrelsen ska få behandla uppgifter som är nödvändiga för att styrelsen ska kunna ta ut avgifter enligt förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet eller avgiftsförordningen (1992:191) eller annan författning som rör avgifter för tillsynen. Med avgifter avses olika ansökningsavgifter och försenings- avgifter. Det är Transportstyrelsens uppgift att utreda, bestämma, men också att återbetala, avgifter. Med uppbära avses att begära indrivning eller vidta andra åtgärder för verkställighet. Transport- styrelsen ska även redovisa influtna medel. Eftersom verksamheten är författningsreglerad finns det enligt vår mening inte några risker ur ett integritetsperspektiv att inte särskilt i lagförslaget specificera vilka avgifter som Transport- styrelsen hanterar. d) fullgöra en för bindande internationell överenskommelse Ändamålet medger att Transportstyrelsen kan behandla person- uppgifter om det behövs för att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse (se avsnitt 8.9.4). finns det inga överenskommelser om att utbyta tillsynsinformation med andra länder, men med anledning av den ökade internationaliseringen och framtida behov av informationsutbyte, anser vi att detta ändamål ska anges särskilt för tillsynsdatabasen. e) intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten Se avsnitt 9.3.1. Särskilda bestämmelser om tillsynsdatabasen 12.3.2Behandling av personuppgifter i verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar Vårt förslag: Personuppgifter får behandlas i tillsynsdatabasen för tillhandahållande av uppgifter som behövs i verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar enligt lag eller annan författning när det gäller frågor om tillsyn på vägtrafikområdet och om färdskrivarkort. Vi anser att det i vägtrafikdatalagen särskilt bör regleras för vilka ändamål som personuppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i verksamhet som stat eller kommun ansvarar för enligt lag eller annan författning. Även annan verksamhet för vilken Transportstyrelsen ansvarar enligt lag eller annan författning än den som avses i avsnitt 12.3.1 omfattas således, t.ex. Transportstyrelsens verksamhet på luftfartsområdet eller järnvägsområdet. Information från tillsynsdatabasen kan vara nödvändig för fullgörande av den verksamheten. Dagens ändamålsbestämmelse gäller även för enskilda aktörer som har delegerats uppgifter från stat och kommun. 2000/01:95 s. 76 uttalas att vägtrafikregistrets ändamålsbestäm- melse har utformas så att uppgifterna kan användas även för författningsreglerad verksamhet som har delegerats till enskilda. Det uttalas vidare att det kan vara fråga om verksamhet för vilka myndigheter ansvarar, men som överlåts till annan vad gäller själva utförandet. Vi avser inte att göra någon ändring i detta avseende. Ändamåls- bestämmelsen bör därför alltjämt gälla för enskilda aktörer till vilka det delegerats uppgifter från stat och kommun. Vi har undersökt för vilka ändamål som olika myndigheter behandlar uppgifter . Någon anledning att göra inskränkningar i användningen av uppgifterna har vi inte funnit vara erforderlig. Som vi har anfört är det viktigt att det inte uppstår några hinder mot informationsutbytet. Det är därför nödvändigt att hålla ändamålen allmänna. Särskilda bestämmelser om tillsynsdatabasen Ändamålet medger att personuppgifter behandlas för tillsyn på vägtrafikområdet. Som exempel kan nämnas att de uppgifter som finns i tillsynsdatabasen används av polisen för tillsyn bl.a. enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färd- skrivare, m.m. och av SWEDAC i tillsyn över besiktnings- verksamheten enligt FoL. Ändamålet medger att personuppgifter behandlas för frågor om fördskrivarkort. Som exempel kan nämnas att polisen har möjlighet att omhänderta ett färdskrivarkort om det på sannolika skäl kan antas att kortet kommer att återkallas på grund av att det har förfalskats, används av någon annan än den som kortet har utfärdats för eller om det har utfärdats på grund av oriktiga uppgifter eller falska handlingar (5 kap. 1, 8–9 §§ förordningen [2004:865] om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m.). 12.4Detaljreglering i vägtrafikdataförordningen och myndighetsföreskrifter Nedan redogör vi för våra överväganden när det gäller innehållet i tillsynsdatabasen m.m. 12.4.2Innehållet i tillsynsdatabasen m.m. I LVTR anges de personkategorier som behandlas i databasen direkt i ändamålsbestämmelsen. Det närmare innehållet i vägtrafik- registret regleras i princip uttömmande i bilagorna till FVTR. Bilagorna har sådan karaktär att det finns uppgifter av mer övergripande karaktär, men också mer detaljerade uppgifter. Nedan redogör vi för innehållet i tillsynsdatabasen. Bestäm- melserna om innehållet avser vad som får behandlas i den informationsbaserade delen av databasen. För handlingar som ingår Särskilda bestämmelser om tillsynsdatabasen i den ärendebaserade delen av databasen föreslår vi särskilda bestämmelser, se avsnitt 8.10. Personkategorier vars uppgifter får behandlas i tillsynsdatabasen Vi har i avsnitt 8.5 närmare redogjort för våra allmänna över- väganden när det gäller regleringen av innehållet i databaserna. I tillståndsdatabasen är det aktuellt att behandla uppgifter om följande personkategorier: 1.den som bedriver sådan förvärvsmässig transportverksamhet på väg, som omfattas av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 eller rådets förordning (EEG) nr 3821/85, 2.den som bedriver besiktningsverksamhet i ackrediterat besiktningsorgan enligt FoL, 3.den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan enligt FoL, och 4.den som ansöker om, har eller har haft färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3281 av om färdskrivare vid vägtransporter. Av integritetsskäl bör särskilt anges att uppgift om den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan enligt FoL endast får behandlas för fullgörande av sådan tillsyn som avses i 5 kap. 3 a § FoL. Någon förändring i sak förhållande till vad som gäller enligt LVTR är inte avsedd. Det närmare innehållet i tillsynsdatabasen Vi har redogjort för våra överväganden när det gäller den mer detaljerade regleringen av innehållet i databaserna i avsnitt 8.5 och 8.11.2. Bilagorna bör vara uppbyggda på samma sätt som enligt FVTR. Delar av de uppgifter som registreras i bilaga 3 till FVTR förs över till bilaga 4 till vägtrafikdataförordningen. Strukturen på uppräkningen av uppgifter i bilagorna kan bibehållas. Särskilda bestämmelser om tillsynsdatabasen Det har inte framkommit att det finns några behov av ytterligare registrering av uppgifter i tillsynsdatabasen. Vi anser därför att bestämmelserna i fråga om innehållet i princip inte behöver ändras. Eftersom bilagorna innehåller ett stort antal uppgifter kan det emellertid vara svårt för den enskilde att få en överblick av vilka uppgifter som finns registrerade. Det kan därför vara av värde med en bestämmelse som anger databasens övergripande uppgifts- kategorier. Vi föreslår en sådan övergripande innehållsbestämmelse. Bestämmelsen bygger på 6 § LVTR. I bestämmelsen bör det anges att det i tillsynsdatabasen får behandlas uppgifter: 1.som behövs för kontroll av företag enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. eller av föreskrifter som meddelats i anslutning till den, 2.som behövs för att Transportstyrelsen och SWEDAC ska kunna fullgöra sina tillsynsuppgifter enligt FoL, 3.om innehav av färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85, 4.om utfärdande, utbyte, förnyelse, förlustanmälan, återlämnande, giltighet och återkallelse av färdskrivarkort enligt 3, som i övrigt behövs för tillämpningen av förordning (EEG) nr 3821/85 och av föreskrifter som meddelats i anslutning till den. Det närmare innehållet i databasen bör fortsatt regleras i bilagor till förordningen. Vi har inte funnit skäl att göra några förändringar av de sökbegrepp som är tillåtna när det gäller sökning efter de uppgifter som vi föreslår ska registreras i tillsynsdatabasen. Vid sökning i tillsynsdatabasen får som sökbegrepp därför endast användas kortnummer och beställningsnummer för färdskrivarkort samt slutdatum för giltigheten av sådana kort, och registrerings- nummer, personnummer, samordningsnummer och organisations- nummer. För handlingar som ingår i den ärendebaserade delen av data- basen föreslår vi särskilda bestämmelser om sökbegrepp, se avsnitt 8.10. Vi har inte heller funnit skäl att göra några förändringar i bestämmelserna om bevarande och gallring som gäller för de uppgifter som vi föreslår ska registreras i tillsynsdatabasen. Samma regler bör således fortsatt gälla för de uppgifter som registreras om fordonsbesiktningen och om färdskrivarkort i tillsynsdatabasen. 13Bestämmelser i vägtrafikdatalagen om enskildas rättigheter För att otillbörliga intrång i den personliga integriteten i största möjliga mån ska kunna undvikas i samband med behandlingen av personuppgifter, är det viktigt att enskilda ges möjlighet till insyn i vad som finns registrerat om dem i olika register och databaser. En sådan rätt är viktig för att enskilda ska kunna kräva rättelse av fel- aktiga uppgifter som berör dem. Om Transportstyrelsen behandlar uppgifter i strid med gällande regler, bör enskilda kunna få ersättning för skada och kränkning av den personliga integriteten. I avsnitt 13.4 finns särskilt upptaget problematiken som avser krocken mellan reglerna om omprövning i LVTR och reglerna om rättelse enligt PUL. Som närmare utvecklas där finns det enligt vår mening skäl att ha en särskild ordning vad gäller rättelse och skadestånd beträffande registrerade uppgifter om fordonsägare. Av rättssäkerhetsskäl är det också viktigt att Transportstyrelsens beslut i frågor som rör rätten till information och krav på att behandlade uppgifter är korrekta, kan överklagas av enskilda i gällande ordning. De regler som gäller enskildas rättigheter i form av information, rättelse, skadestånd och överklagande har samlats i ett särskilt kapitel för att markera vikten av att hänsyn tas till de registrerade och deras integritet. Bestämmelser i vägtrafikdatalagen om enskildas rättigheter 13.2Information till den registrerade Vårt förslag: (23 och 25–27 §§) om att information ska lämnas självmant till den registrerade och om att information ska lämnas till den registrerade efter ansökan ska i huvudsak tillämpas vid behandlingen av personuppgifter. Information om elektroniska handlingar i en databas som den enskilde har tagit del av, behöver inte omfatta annat än en uppgift om att handlingarna behandlas i databasen. Om den enskilde begär det ska dock informationen omfatta även de handlingar som behandlats. (23–27 §§) om information gäller endast information till den registrerade. Viss information ska lämnas själv- mant av den personuppgiftsansvarige myndigheten när uppgifterna samlas in. Av 23 § PUL framgår att den personuppgiftsansvarige självmant ska informera en enskild om behandling av uppgifter som samlas in från den enskilde själv. Den information som ska lämnas är uppgifter om den personuppgiftsansvariges identitet, ändamålen med behandlingen samt även övrig information som behövs för att den registrerade ska kunna ta till vara sina rättigheter. Annorlunda är det med 24 § PUL, där det anges att den registrerade ska informeras även när uppgifterna har samlats in från någon annan än den enskilde själv. Sådan information behöver inte lämnas om det finns bestämmelser om registreringen i lag eller förordning. När behandling av personuppgifter hos en myndighet regleras i en särskild registerförfattning på det sätt som vi föreslår, med bestämmelser om vad som får registreras och hur uppgifter i övrigt får hanteras, krävs det enligt PUL inte att sådan information ges. Vi har inte funnit några skäl för att Transportstyrelsen trots detta ska lämna sådan information. Bestämmelsen i 24 § PUL bör således inte tillämpas på behandling enligt vägtrafikdatalagen. En från integritetssynpunkt viktig bestämmelse är 26 § PUL. Där anges att den personuppgiftsansvarige har en skyldighet att till var och en som ansöker om det en gång lämna besked om personuppgifter som rör den sökande behandlas eller inte. Om uppgifter behandlas ska information lämnas om vilka uppgifter det rör sig om, varifrån uppgifterna har hämtats, ändamålen med behandlingen och till vilka mottagare eller kategorier av mottagare som uppgifterna lämnas ut. Information behöver dock inte lämnas Bestämmelser i vägtrafikdatalagen om enskildas rättigheter om personuppgifter i löpande text som inte har fått sin slutliga utformning när ansökan gjordes eller som utgör minnesanteckning eller liknande, under förutsättning att uppgifterna inte har lämnats ut till tredje man. Bestämmelsen bör vara tillämplig vid behandling enligt vägtrafikdatalagen. Vi anser dock att det finns skäl att ha särskilda regler om informationsskyldigheten när det gäller elektroniska handlingar. En viktig del i vårt förslag till vägtrafikdatalag gäller möjligheten att behandla elektroniska handlingar i databaserna. Det kan finnas en stor mängd elektroniska handlingar i form av t.ex. upprättade beslut och skannade handlingar från enskilda eller myndigheter lagrade i databaserna. När en registrerad begär att få information enligt PUL kan det, utan särskilda bestämmelser för elektroniska handlingar, bli nödvändigt för Transportstyrelsen att ta fram och skicka kopior på samtliga dessa elektroniska handlingar till den registrerade. Enligt vår mening finns det från integritetssynpunkt inte några starka skäl för att kräva att Transportstyrelsen ska behöva vidta sådana åtgärder när det gäller handlingar som den registrerade redan tagit del av. Under förutsättning att den registrerade får tydlig information om att sådana handlingar finns registrerade och får en förteckning över dessa handlingar, kan undantag göras för elektroniska handlingar. Elektroniska handlingar behöver därför inte lämnas ut till en enskild i samband med att en myndighet fullgör sin informations- skyldighet enligt 26 § PUL, om den enskilde har tagit del av handlingens innehåll. Vi anser emellertid att enskilda inte helt ska fråntas rätten att med tillämpning av PUL få ta del av elektroniska handlingar. Den enskilde bör därför ha rätt att få information även om uppgifter i sådana handlingar om han eller hon begär det. I detta sammanhang bör sägas något om informations- skyldigheten vid behandling av personuppgifter om enskilda i ett ärende som inte primärt gäller dem. Personer som finns omnämnda i handlingar som hör till ett ärende, i vilket de inte själva är part, har inte rätt att enligt 26 § PUL få information om behandlingen. Regeringen har i samband med införandet av PUL (prop. 1997/98:44 s. 83) uttalat att den personuppgiftsansvarige bara är skyldig att utnyttja alla de sök- och sammanställningsmöjligheter som han eller hon har tillgång till för att få fram information att lämna den registrerade. De begränsningar i möjligheten att söka efter en elektronisk handling som vi föreslår (avsnitt 8.10.4) innebär att Transportstyrelsen saknar rättsliga befogenheter, och Bestämmelser i vägtrafikdatalagen om enskildas rättigheter möjligen även tekniska möjligheter, att kontrollera i vilken omfattning uppgifter om en person behandlas i handlingar som hör till ett ärende som inte rör honom eller henne. Därmed har en person som är registrerad på ett sådant sätt inte heller rätt att kräva att Transportstyrelsen gör den typen av kontroller. I 27 § PUL finns undantag från informationsskyldigheten. Undantaget innebär att om det i lag eller annan författning, eller i beslut som har meddelats med stöd av författning, särskilt har föreskrivits att uppgifter inte får lämnas ut till den registrerade, så gäller inte de ovan redovisade bestämmelserna i om information. Även denna bestämmelse anser vi ska vara tillämplig vid behandling enligt vägtrafikdatalagen. Vårt förslag: Bestämmelserna i 28 och 48 §§ PUL om rättelse och skadestånd ska gälla vid behandling av personuppgifter enligt vägtrafikdatalagen eller enligt föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen. Beträffande uppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon ska särskilda bestämmelser gälla. I 11 § LVTR anges att bestämmelserna i om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt LVTR eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Bestämmelsen om rättelse finns i 28 § PUL. Där anges att den personuppgiftsansvarige är skyldig att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med . När en personuppgiftsansvarig rättar en personuppgift, ska under- rättelse lämnas till tredje man som har fått del av uppgiften, om den registrerade begär det eller om mer betydande skada eller olägenhet därigenom kan undvikas. Sådan underrättelse behöver dock inte lämnas om det visar sig vara omöjligt eller om det skulle innebära en oproportionerligt stor arbetsinsats. Det är enligt vår uppfattning av betydelse att personuppgifter som behandlas felaktigt hos Transportstyrelsen rättas för att intrång i den personliga integriteten ska undvikas. Bedömningen av om en personuppgift har behandlats felaktigt eller inte måste göras Bestämmelser i vägtrafikdatalagen om enskildas rättigheter mot bakgrund av de bestämmelser som gäller för behandlingen, oavsett om det är grundläggande regler i PUL eller i vägtrafikdata- lagen. Bestämmelserna om rättelse i 28 § PUL bör därför tillämpas även vid behandling av personuppgifter enligt vägtrafikdatalagen. Enligt 48 § PUL ska den personuppgiftsanvarige ersätta den registrerade för skada och kränkning av den personliga integriteten som en behandling av personuppgifter i strid med lagen har orsakat. Rätten till skadestånd bör finnas även för skada och kränkning som uppstår när uppgifter behandlas i strid med vägtrafikdatalagens regler. Vi föreslår att det tas in en hänvisning till bestämmelserna i 28 och 48 §§ PUL i vägtrafikdatalagen. Beträffande uppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon ska emellertid särskilda bestämmelser gälla (se avsnitt 13.4). 13.4Omprövning av beslut respektive rättelse av felaktiga personuppgifter Transportstyrelsen handlägger ca 3 000 ärenden med begäran om omprövning av registrerade ägaruppgifter. Transport- styrelsen uppskattar att i ca 300–400 av dessa ärenden kommer begäran om omprövning in senare än efter att registreringen gjordes. Det förekommer också att den tidigare eller den nye ägaren inte bestrider den registrerade ägaruppgiften i sig, men begär att den registrerade dagen för ägarbytet ska ändras. Transportstyrelsen handlägger också andra ärenden om om- prövning av de uppgifter som registrerats i vägtrafikregistret. Det kan t.ex. avse en begäran om att ett registrerat fordon ska anses vara avställt, eller avregistrerat. 13.4.2Gällande rätt angående omprövning, rättelse och skadestånd Av 18 kap. 6 § FVTR följer att Transportstyrelsen efter omprövning får ändra ett beslut som fattats genom automatiserad behandling av uppgifter i vägtrafikregistret. En begäran om omprövning ska ha kommit in till beslutsmyndigheten Bestämmelser i vägtrafikdatalagen om enskildas rättigheter får också på eget initiativ ompröva ett beslut som fattats genom automatiserad behandling. En sådan omprövning får ske för beslutet. En begäran om omprövning ska göras skriftligen enligt 18 kap. 7 § FVTR. 1 Ett automatiserat beslut får inte överklagas innan det har omprövats (19 kap. 1 § FVTR). Det är den enskilde som har bevisbördan för de omständigheter som åberopas till stöd för sin begäran om omprövning. Av 11 § LVTR följer att bestämmelserna i om rättelse (28 §) och skadestånd (48 §) gäller vid behandling av person- uppgifter enligt LVTR eller föreskrifter som meddelats med stöd av LVTR. Den registrerades begäran om rättelse kan ske formlöst.