sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Här är ungdomar som har svårig- heter i skolan en viktig grupp liksom ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. En grupp som man har börjat uppmärksamma inom LVU- och LVM-vården är personer med svag teoretisk begåvning, men som inte kategoriseras som begåvningshandikappade. Det är en grupp som har fått allt svårare att finna en plats på arbetsmarknaden i nutidens högteknologiska samhälle. finns det inga drängjobb för i ! Personer som växer upp i missbruksfamiljer löper en förhöjd risk att själva bli missbrukare, liksom personer som har blivit utsatta för sexuella övergrepp och andra typer av våld. Det är angeläget med riktade åtgärder även för dessa grupper. Tertiär prevention innebär insatser för personer som redan är inne i det problembeteende som preventionen ska förebygga, med andra ord personer som är problematiska narkotikaanvändare. Kraftiga satsningar på vård leder till att fler människor lämnar missbruket och att färre dras in i nytt missbruk, eftersom aktiva Narkotika i ett framtidsperspektiv missbrukare ofta är involverade i narkotikahandel och därmed bidrar till spridning av missbruket. Personer som har lämnat ett tungt narkotikamissbruk fungerar ofta som goda förebilder när det gäller att avstå från narkotikaanvändning. Enkätsvar via e-post från följande experter: , , , , , , , , , (i samråd med ) , (Experterna har i flera fall diskuterat frågeställningarna med andra experter i sin närhet.) Narkotika i ett framtidsperspektiv & Järvinen, M. (2009) Skadesreduktion i praksis. : SFI – Det Nationale Forskningscenter for velfærd. , B. m.fl. (2007) Alcohol and Drug Use Among European 17–18 Year . Data from the . : CAN/ESPAD , AL (2002) Understanding the Demand for Illicit Drugs. Bergen: , Departement of Economics. Davenport-Hines, R. (2002) The Pursuit of Oblivion. A Social History of Drugs. Byqvist, S. (2007), Missbruksmönster hos narkotikamissbrukare i . Drogutvecklingen i (2009), CAN. CAN Rapport 17: CAN CRD (2008) Tendenser ) . , T, , G, , B ( 2006), Människan, brottet, följderna. (2004) Stofmisbrug og afhaengighed. : Hans Reitzels forlag. , E, Irlander, Å, Gripe, I, Guttormsen, U, , B. (2008) Narkotikaprisutvecklingen i 1998-2007. : CAN Rapport 112 (2007) Den nationella narkotikapolitiska samordnarens slutrapport för verksamheten 2002–2007. (1968) Drug abuse in . Bulletin on Narcotics 1. (1971) Haschare. (2005). Samhället i narkotikan. Guttormsen, U. (2010) Narkotikatillgängligheten i –2009. En analys av priser och beslag. : CAN Rapport 121 Narkotika i ett framtidsperspektiv , B. m.fl. (2009) The 2007 ESPAD Report. Substance Use Among Students in 35 European Countries. : CAN/ESPAD. , A (2009) Overdoses, Suicidal Behaviour and Clinical Characteristics in Heavy Drug Users: Studies in . (2005): Metadon på liv och död. (1997) Amphetamin Misuse. : Harwood Academic Publishers. Korf, D. (1995) Dutch Treat. Amesterdam: Thesis Publishers. Kriminalvården (2009) Lägesrapport och förslag till inriktning och prioriteringar på alkohol-, narkotika-, dopnings och tobaksområdena. , K (1997) Amphetamine Abuse in . In Amphetamine Misuse, (ed). : Harwood Academic Publishers , K (2009) long experience of amphetamine problems. In Pates R, (eds), Interventions for Amphetamine Misuse. Lalander, P. (1998) Anden i flaskan. Lalander, P. (2001) Hela världen är min, : . Lalander, P. (2009) Respekt – gatukultur, ny etnicitet och droger. Lalander, P, , B, (2002), Ungdomar, normer och alkoholprevention, i , S, (red) Den svenska supen i det nya , (). , L, , B. (2002) Swedish Drug Policy in the Twenty- First Century: A Policy Model Going Astray. of Political and Social Science, Vol. 582, Drug Policy (Jul., 2002), pp. 64–79 Published by: . McKeganey, N, Neale, J, , C, , G. Sociology and Substance Use. Foresight Brain Science, Addiction and . Narkotika i ett framtidsperspektiv ain Science/KeyInfo/Outputs.asp , and Byqvist S (2001). Det tunga narkotikamissbrukets omfattning i . , Sup-report 3. Report series no. , B (2005) Personlig kommunikation. Parker, H, Bakx, K, Newcombe, R. (1988) Living with Heroin. Pates, R, , D (2009) Interventions for Amphetamine Misuse. , W. (1998): Bittersøtt. (2008) On Speed. , T, (2007), Unga missbrukare i , och – En deskriptiv och jämförande studie av sex öppenvårdsmottagningar och deras besökare. (2007) Den illegala drogsituationen i , Criminal , , Intelligence Section, NCP Report 2007:7. SCB 2009, Pressmeddelande Nr 2009:275 M0401&displaypressrelease=true&pressreleaseid=280999 , J, , B, (2008) Svenska hemlösa och missbrukare i , : . (2007). Nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård. Vägledning för och hälso- och sjukvårdens verksamhet för personer med missbruks- och beroendeproblem. SOU 2000:126 (2000). Vägvalet – den narkotikapolitiska utmaningen. Narkotikameldingen (1997) Stortingsmelding nr 16 (1996–97): Narkotikapolitikken, : Sosial- og helsedepartement. , A (1987) När knarket kom till stan. (2007) Pundare, jonkare och andra, 3 uppl, : . Narkotika i ett framtidsperspektiv and (2004). Byråkrati och narkomani går inte ihop Livsvillkor och vårderfarenheter hos kvinnor och män som använder narkotika. , B, , J & Tops, D, (1998), Att komma för sent , Om prevention, ungdomskultur och narkotika. NAD-publikation 34/1998. , D (2009) Personlig kommunikation. , J, , B. (2005) Speed – om svenska ungdomars erfarenhet av narkotika utomlands. Zinberg, N. (1984): Drug, and Setting-The Basis for Controlled Intoxicant Use, and , . 8Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom Personer med missbruk eller beroende har en klart ökad risk att under livet också få andra psykiatriska diagnoser, vilket kräver handläggning för båda problemen enligt många internationella studier. Här har studier från , och sam- manställts, vilka bekräftar samma höga förekomst som i länder utanför . Detta medför att och hälso- och sjukvården måste bli bättre på att identifiera samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och andra psykiska sjukdomar. Sjukvården måste medverka till att adekvat bedömning och behandling kom- mer till stånd för att undvika försämring av tillstånden. Det skall uppmärksammas att risken för självmordsförsök och självmord är hög i denna grupp. Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom föreligger stora och välkända problem för såväl socialtjänst som sjukvård vad gäller handläggningen av personer med samsjuklighet mellan missbruk/beroende och psykisk sjuk- dom/personlighetsstörning. Både inom missbruksvården och inom sjukvården är det angeläget att samsjuklighet identifieras, utreds och behandlas adekvat. För att rätt kunna dimensionera vård och behandling behövs kunskap om hur vanligt förekommande sam- sjuklighet är. Det finns god kunskap om detta från internationella studier utanför . Det är givetvis också av intresse att känna till förekomsten av samsjuklighet i och närliggande länder med liknande alkohol-, och drogkultur, vanor och delvis lag- stiftning, varför denna kartläggning genomförts. Uppgifter om förekomsten av samsjuklighet mellan psykisk sjukdom/personlighetsstörning och missbruk/beroende av alkohol och narkotika finns från studier som gjorts i befolkningen (där ingår även personer som inte är aktuella i vården) och i kliniska popula- tioner (personer aktuella i vården). Data finns dels som livstids- prevalens, dvs. andelen av personer med missburk/beroende som i livet också får en psykisk sjukdom/personlighets- störning och vice versa, dels som 12-månaders prevalens eller som aktuell prevalens. Studier om livstidsprevalens är vanligast. I denna redovisning berörs först i korthet internationella siffror och därefter presenteras uppgifter från , och . Uppgifter har inhämtats från fil. , som gjort en sammanställning inför Norska riktlinjer om samsjuklighet (2009), dr i medicinsk vetenskap (), professor (LVM- vård) och fil. (avhandling 2009) samt litteratursökningar. Citerade internationella studier har använt strukturerad diagnostik, vilket ger säkrare uppgifter än sed- vanlig bedömning i praktiken. Strukturerad diagnostik har tyvärr inte alltid använts i de skandinaviska studierna. Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom Det är väl belagt i internationella befolkningsstudier att personer, som i livet utvecklar ett missbruk/beroende (skadligt bruk eller beroende enligt ICD alternativt missbruk, abuse eller beroende enligt DSM-systemet) har en 3–9 gånger ökad risk att under livet också drabbas av en psykisk sjukdom jämfört med personer som inte har missbruk/beroende. Det är också väl dokumenterat att personer med psykisk sjukdom/ personlighetsstörning har en klart förhöjd risk att drabbas av missbruk/beroende under livet, med högst risk hos dem med svår psykisk sjukdom; schizofreni, bipolär sjukdom, där drabbas. Här skall också framhållas att samsjuklighet innebär ökad risk för suicidförsök och suicid. Den största befolkningsstudien som genomförts har undersökt 12-månadersprevalensen av 43 035 personer i , Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions, NESARC (el al., 2004 a, b). Denna genomfördes med DSM- IV-metodik med krav att personen inte får vara i ett abstinens- tillstånd vid bedömningen. Man undersökte ångest, depression samt personlighetsstörningar hos personer med missbruk/beroende av alkohol och narkotika samt vice versa. För hela populationen fann man en fördubblad riskökning för depression och ångest hos dem med missbruk/beroende av alkohol, narkotika jämfört med dem utan missbruk/beroende (depression jmf. och ångest jmf. I en analys av alkoholmissbruk respektive alkoholberoende fann man att sam- sjuklighet var vanligast hos dem med beroendediagnos (el al., 2007) I materialet har man också analyserat dem som är i behandling, vilket presenteras under kliniska populationer. I sex europeiska länder (, , , , och ) genomfördes en stor befolkningsstudie genom ett representativt urval med 21 425 intervjuer av 12-månaders- prevalens av psykiska sjukdomar och alkoholmissbruk/beroende (2001–2003). Narkotikamissbruk ingick inte. Man använde en strukturerad diagnostisk intervju, (Diagnostic Interview), som identifierar olika diagnoser i en kombi- nation av diagnossystemen ICD och DSM. Man fann inga skill- nader länderna emellan. Studien visar att förekomsten av psykisk sjukdom var högre hos personer med alkoholberoende än bland dem med alkoholmissbruk, jmf. Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom samma resultat som tidigare nämnd NESARC-studie. Man fann höga odds för flertalet ångest- och depressionssjukdomar vid alkoholberoende, högst för generaliserad ångest, (OR 11,2, CI 3,8–32,9) och agorafobi (OR 10,7, CI 3,0–38,5) (el al., 2004). Två befolkningsstudier, NCS-R (Lenzenweger et al., 2007) och NESARC (et al b) fann högre förekomst av personlig- hetsstörningar bland dem med narkotikamissbruk/beroende än hos dem med missbruk/beroende av alkohol. redovisar högre förekomst bland dem med beroende än dem med missbruk, både av narkotika (69,vs. ) och alkohol (39,vs. I kliniska populationer är livstidsprevalensen för psykiska sjukdomar vanligare än i befolkningsstudier, eftersom personer med samsjuklighet är mer benägna att söka behandling (fallacy). I studier gjorda med strukturerad diagnostisk intervju har 41–av personerna med alkoholproblem och 51– av personerna med narkotikamissbruk en psykisk sjukdom (översikt avhandling ). I mer än hälften av studierna är prevalensen eller högre. Hon fann högst livstidsprevalens för ångest (8–, median 38 pro- cent), följt av depression (16–, median ). Bland ångesttillstånden är specifika fobier, social fobi och agorafobi vanliga. De flesta studierna har undersökt ångest och depression (et al., 2007). Aktuell psykossjukdom är mindre undersökt i miss- brukspopulationer, där man funnit att 0,1–har en livstidsprevalens för schizofreni. Personer med psykossjukdomar är huvudsakligen aktuella inom den psykiatriska vården, och där det är väl känt att missbruk/beroende är vanligt. I den tidigare nämnda (et al., 2004 a) fann man hos dem som sökt behandling för sitt missbruk/beroende 12-månadersprevalens av oberoende depression/ångest (4 veckors nykterhet innan man bedömt den psykiska ohälsan). SOU 2011:6 Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom Hos dem som sökt behandling för depression hade missbruk/beroende och hos dem som sökt för ångest hade ett missbruk/beroende. Förekomsten av personlighetsstörningar bland missbrukare skiljer sig inte mellan befolknings- och kliniska studier, vanligast är anti- social och paranoid personlighetsstörning (översikter Verheul 1995, 2001). Borderline, instabil personlighetsstörning är dock vanligare i kliniska populationer, då personer med detta tillstånd söker behandling i större utsträckning. Beroende av alkohol/droger, liksom andra psyki- atriska diagnoser innebär var för sig ökad risk för självmordsförsök och självmord. Hos alkoholberoende personer som tagit sitt liv är samtidig depression vanlig, (, 2006 och , 2009). Ett självmordsförsök är den starkaste riskfaktorn för självmord. Landheim fann en förekomst av självmordsförsök hos i genomsnitt (median) () bland dem med alkoholproblem och (median) () vid narkotikamissbruk. Sammantaget visar studier i befolkning och klinik utanför ; att personer med missbruk/beroende har en klart förhöjd risk för psykisk sjukdom/personlighetsstörning och tvärtom, att förekomsten av psykiatriska tillstånd är högre vid svårare missbruk (beroende versus missbruk), att personer med narkotikamissbruk/beroende oftast har högre förekomst av såväl psykiska sjukdomar som personlighets- störningar än personer med alkoholmissbruk, beroende. att kvinnor oftare har psykiska sjukdomar än män. Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom 8.3Förekomst i befolkning och i kliniska verksamheter i I en studie från fann Tómasson & Vaglum (1995) i ett representativt sampel av patienter som sökt behandling för alkohol- problem, att (av männen och av kvinnorna) hade en livstidsprevalens av psykiska sjukdomar (inkl. antisocial personlighetsstörning), högst för ångest , följt av depression och antisocial personlighetsstörning . Prevalensen var högre hos dem som också hade annan drogdiagnos. I , och har få studier genomförts om förekomsten av psykiska sjukdomar/personlighetsstörningar hos personer med missbruk/beroende. Livstidsprevalens för psykiatriska tillstånd i missbrukspopulationer Dalmau et al. Hodgins et al. Sallmén et al. psykisk sjukdom 52– M: , Kv M: , Kv Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom , et al. Landheim et al. (20 behand-lingar) (bedömda 3ggr) Symtom depr., ångest, Av bed.har psyk. I linje med studier utanför , finner vi i kliniska populationer höga frekvenser av samsjuklighet (livstids- och aktuell prevalens), högre bland dem med narkotika- än hos dem med alkoholdiagnos. Befolkningsstudien (PART) visar högre förekomst vid beroende hos män och missbruk hos kvinnor. Studier missbruk/beroende – personer med psykiatrisk diagnos Män: , Kv: Män: , Kv: Nark.miss-bruk/ber. Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom anv.alkohol, legala/ I studierna som utgår från psykiatriska populationer ses höga prevalenser av missbruk, beroende, 20–, vilket är i linjer med internationella studier. I de studier som identifierats kan konstateras att frekvenserna i varierar liksom i de först nämnda internationella studierna. Dessa skillnader kan bero på flera faktorer; att man använt olika sätt att diagnosticera, olika kartläggningsmetoder, hur kartläggningen genomförts, vilken population som undersökts (t ex. öppen vård, institution) och urvalets demografiska sammansättning. Diagnosen skall ha ställts med strukturerad diagnostik. En mycket viktig faktor som påverkar frekvensen psykiatriska tillstånd är om per- sonen är i aktivt missbruk. Därför har betonats att det är centralt att klargöra om det psykiska tillståndet kan bero på pågående missbruk eller om det kvarstår av avhållsamhet. I DSM- IV är kriterierna för självständig eller oberoende psykisk sjuk- dom att 1) de psykiska symtomen/ sjukdomen finns innan miss- bruket debuterat eller 2) att symtomen kvarstår efter alkoholbruk eller abstinens. En del studier har osäkert kontrollerat för denna faktor. En senare översikt av studier av depression och alkohol- och drogmissbruk talar för möjlighet att behandla med antidepressiva efter en veckas abstinens (et al., 2008). För att närmare illustrera förekomsten följer en presentation av en studie, som gjorts i , och som belyser några centrala aspekter. genomförde 1997–1998 en kartläggning av förekomst av psykiska sjukdomar bland personer aktuella inom missbruksvården i (Landheim et al., 2002). Hon använde en datorbaserad strukturerad intervjuversion av , som ofta använts i prevalensstudier. bedömdes personlighets- störningar enligt självskattning med MCMI-I. Studien genom- fördes vid sex institutioner och tre polikliniker inom miss- bruksvården i Hedmark och (n=287). Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom derade också sociodemografiska uppgifter samt självmordsförsök i livet. En uppföljning genomfördes . Tabell 4 Landheims kartläggning I Resultat – 12-månadersprevalens i sammanfattning: * Alla: psykiska sjukdomar var vanligare än personlighetsstörningar: (ångest , depressioner ) * Narkotikaberoende > alkoholberoende: psykiska sjukdomar: (särskilt social fobi, PSTD) * Narkotikaberoende > alkoholberoende: personlighetsstörning: (vanligast antisocial, passivt aggressiv, borderline störningar) * Kvinnor > män: psykiska sjukdomar: (vanligast depression, specifik fobi, PSTD, ätstörningar) II Resultat – livstidsprevalens * Livstidsprevalens för allvarlig psykisk sjukdom: (schizofreni, bipolär, allvarlig depression eller ångest, cluster A) * fått behandling i psykiatrin (högre andel bland dem med allvarlig psykisk sjukdom; ) (narkotikaberoende oftare, kvinnor oftare än män) * Behandlad i psykiatrin jämfört med övriga: längre missbruk, yngre debut, högre utbildning, oftare psykiska sjukdomar. * Patienter med tidigare behandling i psykiatrin (hänsyn ålder, kön, typ, start, längd missbruk): multivariat analys för allvarlig psykisk sjukdom OR 2.6 III Resultat – tidigare självmordsförsök *självmordsförsök (en eller flera ggr) (narkotikaberoende > alkoholberoende, kvinnor > män) *Missbruksfaktorer relaterade till självmordsförsök: (längre i missbruk > och tidigare start < ) *Psykiska sjukdomar relaterade till självmordsförsök: (ätstörningar, agorafobi, depression) IV Resultat – 6 årsuppföljning *har 33 av 287 patienter avlidit: (högst dödlighet bland alkoholproblem) * Vid 6 årsuppföljningen (n=160) aktuellt missburk (AUDIT) En multivariat analys, där man undersöker olika faktorers samband med missbruk vid 6-årsuppföljningen, visar att såväl tidig miss- bruksstart som depression under livet var för sig var relaterade till missbruk . Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom In Landheims studie finner vi höga 12-månadersfrekvenser av att ha någon psykiatrisk diagnos. Ser man till enskilda diagnoser är förekomsten i linje med andra studier, t.ex. har en depressionsdiagnos. Det skall noteras att personerna i undersökningen hade missbrukat och ju längre missbruk och ju tidigare debut, desto större risk för psykiska sjukdomar. Förekomsten av psykisk sjukdom är mer än dubbelt så hög (särskilt ångest) i denna missbrukspopulation jämfört med vad man funnit i befolkningsstudier i (n=2066), som också använt (Kringlen 2001, 2006). 5-års uppföljningen av psykiatrireformens samverkansprojekt kring personer med beroende, missbruk och svår psykisk sjukdom (psykoser, svår depression m.fl. diagnoser av motsvarade svårig- hetsgrad) fann att avlidit (ökad risk jämfört med befolkningen, SMR), vanligast var missbruksrelaterad död. För- bättringar hade skett, hälften hade ej missbruk senaste halvåret, men flertalet hade kvarstående hjälpbehov (, 2004). Av denna genomgång framkommer att det sammantaget finns få studier från , och av den storlek och kvalitet som bör krävas för uppgifter om samsjuklighet. De studier som finns bekräftar hög livstidsförekomst, vilket innebär att man inom missbruksvården möter klienter, som också har en psykisk sjukdom och inom psykiatrin patienter som med stor sannolikhet därtill också ett missbruk/beroende. Siffrorna är i överens- stämmelse med internationella studier utanför , varför det är möjligt att hänvisa till sådana studier. Vidare kräver den ökade självmordsrisken psykiatrisk handläggning i samverkan. De siffror som finns om personer som söker för missbruk/ beroende visar att cirka 30–eller mer också har livstids- eller aktuell prevalens för psykisk sjukdom, vilken behöver identi- fieras, bedömas och behandlas av psykiatriskt kunniga personer. Det är nödvändigt att klienter med misstänkt psykisk sjukdom inom missbruksvård bedöms med strukturerad diagnostik, i enlighet med de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevården, vilket också framhålls i internationell litte- ratur (Tiet et al., 2007). Tar man utgångspunkt i personer som Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom söker vård för psykisk ohälsa, finner vi att cirka 20–har ett missbruks/beroendetillstånd, vilket kräver kompe- tens i att handlägga och behandla detta. Förutom behandling för beroende och psykisk sjukdom kan behov av psykosociala insatser för andra problem föreligga, som kräver social och annan kompe- tens, vilket dock inte gäller alla samsjukliga patienter/ klienter. , J, Angermeyer, M, , et al. (2004). 12-month comorbidity patterns and associated factors in Europe, results from Study on of the epidemiology of Mental disorders (ESEMeD) project. Acta Psych Scand , 109 (420, suppl), 28–37. , , Foldager L, , Munk-Jorgensen P. (2007). Psychopathology among cannabis-dependent treatment seekers and association with later substance abuse treatment. J Subst Abuse Treat ; 32 (2), 113-9. Dalmau, A, , B, Brismar, B (1999). Psychotic disorders among inpatients with abuse of cannabis, amphetamine and opiates. Do dopaminergic stimulants facilitate psychiatric illness? Eur Psychiatry Nov; 14 (7), 366-71. , L, Uezato, A, , , Frazier, E (2008) Major depression and comorbid substance use disorders. Current Psychiatry, 21, 14-18. , B, Stinson, F, Dawson, D, et al. (2004 a). Prevalence and co-occurrence of substance use disorders and independent mood and anxiety disorders: results from the National Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions. Archives of general psychiatry, 61, , 807- 816. , B, Stinson F, Dawson, D, et al. (2004 b ) Co-occurrence of 12 month alcohol and drug use disorders and personality disorders in : results from the National Epidemio- logic Survey on alcohol and related conditions. Archives of general psychiatry, 61, 362–368. & Ruud T. (2006). Rus og psykiske lidelser i psykisk helsevern for voksne. : SINTEF Helse. , Degenhardt, L, Teesson, M. (2009). Understanding the comorbidity between substance abuse, aniety and affective Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och psykisk sjukdom disorders: bradening the research base. Addictive behaviors 34, 526-530. P, Munk-Jorgensen, B, Guldbaek, et al. (2000). Psycho- substance use disorders among psychiatric inpatients. Acta Psych Scand, 102, 432–438. , D S., et al. (2007). Prevalence, Correlates, Disability, and Comorbidity of DSM-IV Alcohol Abuse and Dependence in the . Arch Gen Psychiatry 64 (7), 830-842. Helseth, V, , Aamo TO et al. (2005). Rusmiddels- creening av pasienter i alderen 17–innlagt med psykose. 125, 1178–80. Hodgins, S. et al. (2007). Consulting for Substance Abuse: mental disorders among adolescents and their parents. Nord J Psychiatry, 61 (5), 379-86. Kringlen, E, Torgersen, S, , V . et al. (2001). A Norweigan psychiatric epidemiological study. atry, 158, 1091–1098. Kringeln, E. Torgersen, S, , V . (2006). Mental illness in a rural area: a Norweigan psychiatric epidemiological study.