sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — Nya sådana principer beslutades av , när den behandlade regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan.178 Enligt beslutet ska det för var och en av skolformerna , obligatoriska sär- skolan, specialskolan och sameskolan finnas en läroplan som ska innehålla övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner. I de övergripande målen ska de normer och värden samt de generella kompetenser som alla elever bör ha utvecklat efter genomförd utbildning anges. De övergripande målen ska gälla i all undervisning. Kursplanerna för ska innehålla ämnets syfte och centralt innehåll till slutet av årskurs 3, 6 och 9. De ska, enligt beslut, också kompletteras med före- skrifter om nationella kunskapskrav som meddelas av . I propositionen anför regeringen att skolans värdegrund och uppdrag bör kvarstå oförändrat som de övergripande målen i den nya skollagen ska återspeglas i de samlade läroplanerna. Syftet med förändringarna är, enligt regeringen, att måldokumentet för och motsvarande skolformer blir ett tydligare verktyg och stöd för lärarna i såväl planeringen av undervisningen 2009/10:165, s. 232. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. som uppföljningen och utvärderingen av elevernas kunskapsut- veckling.179 Regeringen gav i uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav samt nationella betygskriterier för och motsvarande skolformer.180 I uppdraget ingick att samla respektive skolforms läroplaner så att de innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner. De samlade läroplanerna ska genomsyras av större konkretion och precision än de nuvarande samt av ett tydligt och begripligt språk. De ska också återspegla de övergripande målen i den nya skollagen. Uppdraget slutredovisades till . Delegationen yttrade sig över förslag till kursplaner för grundskolan.181 Delegationen föreslog bl.a. att vikten av och syftet med att undervisa om de mänskliga rättighe- terna måste framgå redan i syftet med ämnet samhällskunskap. Delegationen ansåg också att det ansvar för de mänskliga rättig- heterna som lyfts fram i förslaget till ny skollag tydligt måste utvecklas i läroplanerna. I de förslag till läroplaner med kursplaner för som nu har överlämnat till regeringen framgår det av syftet i kursplanen för samhällskunskap att undervisningen bl.a. ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med de mänskliga rättig- heterna.182 Bland målen i den allmänna delen av läroplanerna för , specialskolan och sameskolan har också fört in att skolans mål ska vara att varje elev ska kunna göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunska- per om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter. Regeringen har ännu inte fattat beslut om de nya läroplanerna och kursplanerna. 2008/09:87, s. 9 ff. 180Uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m., , dnr U2009/312/S. 181Remissynpunkter på förslag till kursplaner för , Delegationen för mänskliga rättigheter i , dnr Ju 2006:02/2010/18. 182Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m., , dnr 2008:00741. fattade beslut enligt regeringens propo- sition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan.183 Enligt propositionen bör gymnasieskolans ämnesplaner utformas så att de blir tydligare än och får en mer ändamålsenlig struktur samt följa samma riktlinjer och den uppsättning begrepp som ska gälla för kursplaner.184 fick i uppdrag av regeringen att utarbeta ämnesplaner och kunskapskrav (betygskriterier) för samtliga ämnen som kan förekomma i gymnasieskolan samt utforma föreskrifter om kunskapskrav för betygstegen A, C och E.185 I uppdraget ingick också att ta fram examensmål som ska ersätta dagens programmål och som ska ligga till grund för planeringen av utbildningen inom respektive program. De nya examensmålen beslutades av regeringen i mars 2010.186 Av examensmålen för barn- och fritidsprogrammet samt vård- och omsorgsprogrammet framgår att kunskaper om mänsk- liga rättigheter är viktiga i de arbeten som utbildningarna leder till. Examensmålen för övriga gymnasieprogram saknar hänvisningar till de mänskliga rättigheterna. Förslag till ämnesplaner har också utarbetats och offentliggjorts av för synpunkter. Delegationen yttrade sig även angående förslag till ämnesplaner.187 Också här föreslog delegationen att de mänskliga rättigheterna bör framhållas redan i syftet i ämnesplanen för samhällskunskap efter- som de har betydelse för flertalet avsnitt i ämnet. Delegationen ansåg också att mänskliga rättigheter även bör behandlas i t.ex. historia, geografi och religionskunskap. I de förslag till ämnesplaner för samhällskunskap 1a:1 och 1b som förelåg anges att mänskliga rättigheter i ett nutida och historiskt perspektiv ska vara centralt innehåll i undervisningen. Dessutom nämns de mänskliga rättigheterna i kurserna om internationella relationer på det samhällsvetenskapliga programmet. Inriktningen juridik på ekonomiprogrammet ska ge eleverna kunskap om hur rättsordningen påverkas av internationell rätt. Uppdraget ska slutredovisas . 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8. 2008/09:199, s. 109 f. 185Uppdrag avseende examensmål och ämnesplaner för gymnasieskolan m.m., Utbildnings- departementet, dnr U2009/2114/G och U2009/5688/G. 186SKOLFS 2010:14, Förordning om examensmål för gymnasieskolans nationella program. 187Synpunkter på förslag till ämnesplaner för gymnasieskolan, Delegationen för mänskliga rättigheter i , dnr Ju2006:02/210:19. fick i uppdrag av regeringen att genomföra insatser för att främja, stärka och sprida kunskap om skolans värdegrund såsom den beskrivs i läroplanerna för förskolan (Lpfö 98), obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen, fritidshemmet (Lpo 94) samt de frivilliga skolformerna (Lpf 94).188 Enligt rege- ringen har flera undersökningar visat att det finns brister i skolors värdegrundsarbete. satsningar på trygghet och studiero bör kopplas samman med insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans värdegrund, riktade både mot lärare och elever. Skolorna måste också, enligt regeringen, utveckla konkreta metoder och verktyg för att möjliggöra en diskussion med eleverna kring etiska frågor, moraliska dilemman och empatisk förmåga, som utgår från situationer ur deras egen vardag. Det behöver även göras tydligt att skolans värdegrund utgår från internationella konventioner om mänskliga rättigheter, som bl.a. barnkonven- tionen. Uppdraget ska redovisas till (Utbild- ningsdepartementet) . I remissvaren på förslagen till kursplaner för och ämnesplaner för gymnasieskolan föreslog delegationen att det i samband med dessa förändringar tydligare skrivs in i läroplanerna att undervisningen om mänskliga rättigheter ska behandla rättig- heterna både ur ett globalt perspektiv och vad de innebär för eleven i vardagen i det lokala sammanhanget. Det senare kan t.ex. handla om hur skolans arbete för elevinflytande, jämställdhet och en bra arbetsmiljö samt mot diskriminering förhåller sig till de mänskliga rättigheterna. Delegationen har noterat att , som tidigare nämnts, i de förslag till läroplaner och kursplaner för , specialskolan och sameskolan som har överlämnats till regeringen, har gjort ett tillägg i målformuleringen som anger inriktningen för skolans arbete att skolans mål bl.a. är att varje elev ska kunna göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kun- skaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter. 188 Uppdrag om skolans värdegrund, , dnr U2009/2848/S. Läromedel är en viktig del av undervisningen som på många sätt styr vad som behandlas i olika ämnen. Även om det står varje skola och lärare relativt fritt att utifrån läro- och kursplaner utforma sin undervisning så att eleverna uppnår de uppsatta målen visar studier att läromedlens utformning har stor inverkan på undervisningens upplägg. genomförde en undersökning av lärares val, användning och bedömning av läromedel i engelska, samhällskunskap och bild i årskurs fem och nio.189 Enligt denna undersökning upplevde en majoritet av lärarna i engelska och närmare hälften av lärarna i samhällskunskap att den traditionella läroboken är en garanti för att eleverna lär sig rätt saker i förhållande till målen. Forum för levande historia fick 2005 regeringens uppdrag att kartlägga utbildningsmaterial om de mänskliga rättigheterna som kan användas i utbildningsväsendet. I uppdraget ingick att göra en kartläggning över befintligt utbildningsmaterial och de områden som behövde kompletteras samt att samordna arbetet med att ta fram nytt utbildningsmaterial på de områden där behov ansågs finnas. Forum för levande historia har därefter fått i uppdrag genom regleringsbreven för åren 2007–2010 att uppdatera kart- läggningen. En slutsats av kartläggningsarbetet var att förekomsten av material för högskolan var relativt god, liksom material med anknytning till värdegrundsfrågor mer generellt. Däremot saknades i hög grad utbildningsmaterial om de mänskliga rättigheterna utformat för grund- och gymnasieskolan. Forum för levande historia har utarbetat broschyrer om mänskliga rättigheter, skol- materialet Levande rättigheter – i går, och , som är ett fallbaserat utbildningsmaterial, samt en lärarhandledning. Vidare har myndigheten utarbetat en internetbaserad söktjänst där utbildningsmaterial kan sökas på grundval av bl.a. målgrupp, ämne och typ av media. Delegationen har också tagit fram ett utbild- ningsmaterial med praktiska övningar och lärarhandledning om s.k. MR-dilemman (se avsnitt 1.3.2). har på uppdrag av regeringen även genomfört granskningar av ett urval av läroböcker för grund- och gymnasie- skolan för att analysera om, och i så fall på vilket sätt, läro- böckernas innehåll avvek från läroplanernas värdegrund.190 Syftet 189Läromedlens roll i undervisningen, , rapport 284, 2006. 190I enlighet med skolans värdegrund? , rapport 285, 2006. var att få en uppfattning av hur läroböcker bidrar till undervis- ningen i frågor som rör kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. sammanfattande bedömning var att det i de granskade läroböckerna fanns exempel på diskriminerande och kränkande formuleringar som står i kontrast till den värdegrund som skolan ska förmedla och förankra hos eleverna. konstaterade att det även fanns goda exempel på framställningar som karaktärise- rades av allsidighet, nyansering och problematisering. De svenska högskolorna är i hög grad självständiga, vilket även gäller lärarutbildningen, som styrs på samma sätt som övriga högskoleutbildningar. Lärarutbildningen är volymmässigt största högskoleutbildning med drygt 36 000 helårsstudenter och 5 000 lärarutbildare.191 Examensordningen finns i en bilaga till högskoleförordningen (1993:100). I examensordningen anges för den nuvarande lärar- examen följande läromål under rubriken värderingsförmåga och förhållningssätt: För lärarexamen ska studenten // visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna ersätts dagens lärarexamen av fyra examina. Dessa är förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämnes- lärarexamen och yrkeslärarexamen. I examensbeskrivningarna för dessa har kraven på kunskaper i mänskliga rättigheter utökats. I samtliga fyra utbildningar ska studierna inom den utbildnings- vetenskapliga kärnan knyta an till den kommande yrkesutövningen och bl.a. omfatta förskolans respektive skolans värdegrund, inne- fattande de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna. Bland kraven på färdighet och förmåga ingår i de nya utbildningarna att studenten för examen ska visa förmåga att kommunicera och förankra förskolans respektive skolans värdegrund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de grundläggande värderingarna. har också ovanstående krav 191 SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning. under rubriken värderingsförmåga och förhållningssätt förts in i alla fyra utbildningarna, kompletterad bl.a. med en koppling till FN:s konvention om barnets rättigheter.192 Därutöver styrs lärarutbildningen indirekt av samma verktyg som skolorna, då det är dessa reglerverk som anger riktlinjerna för studenternas framtida yrkesutövning, dvs. skollagen, läroplanerna, kursplanerna, ämnesplanerna samt allmänna råd och andra vägledande dokument från skolmyndigheterna. Enligt 2 kap. 9 § skollagen (2010:800) leds det pedagogiska arbetet vid en skolenhet av rektor. Rektor ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. 2 kap. 12 § föreskriver att varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. är det obligatoriskt för nyanställda rektorer att gå den statliga befattningsutbildningen, rektorsprogrammet. Programmet anord- nas av ett antal högskolor på uppdrag av och omfattar 30 högskolepoäng, varav 10 poäng skoljuridik och myndighets- utövning och 10 poäng skolledarskap. Som en central del i utbild- ningen i skoljuridik ska den enskildes rätt till utbildning och ansvaret för att utbildning genomförs behandlas. Efter genom- gången utbildning i skoljuridik ska rektor bl.a. visa god kunskap om de grundläggande värderingarna i skolförfattningarna samt visa förmåga att inom skoljuridikens område göra bedömningar med hänsyn till elevens rättssäkerhet. Efter genomgången utbildning i skolledarskap ska rektor bl.a. visa förmåga att hävda alla män- niskors lika värde, visa god förmåga som ledare så att de värden som lyfts fram i skolans styrdokument får berättigat utrymme samt visa god förmåga som ledare och som demokratisk förebild inför elever och personal så att ett öppet kommunikativt klimat skapas. Ansvariga för examinationens uppläggning och genomförande är de högskolor som anordnar utbildningen. 192 Högskoleförordningen (1993:100). begränsar sig statens formella styrning av universitet och högskolor till högskolelagen (1992:1434) och högskoleförord- ningen (1993:100) samt regleringsbrev och särskilda regeringsupp- drag. Högskolorna rapporterar tillbaka genom årsredovisningar och andra rapporter. I högskolelagen ges bestämmelser om universitet och högskolor under statligt, kommunalt eller landstingskommunalt huvud- mannaskap. I 1 kap. 5 § högskolelagen anges att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Det framgår också av bestämmelsen att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. Vidare framgår att högskolorna i sin verksamhet bör främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Formuleringen om att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling infördes genom budgetpropositionen . I propositionen framför regeringen att syftet med bestäm- melsen är att det tydligt ska framgå att högskolorna i sin verk- samhet ska främja hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling definieras i propositionen på samma sätt som i bestämmelsen i högskolelagen, dvs. som en utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Regeringen anför i propositionen att varje lärosäte har att, utifrån sina förutsätt- ningar och sin profil, närmare definiera hur hållbar utveckling kan bli en integrerad del av verksamheten. Vidare uttalar regeringen att den anser att lärosätenas arbete för hållbar utveckling bör utföras inom ramen för deras tre uppgifter, dvs. högre utbildning, forsk- ning och samverkan med det omgivande samhället.193 Som en bakgrund för sitt förslag hänvisar regeringen bl.a. till för hållbar utveckling, som lämnade förslag med syftet att stärka förutsättningarna för 2005/06:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16, Utbildning och univer- sitetsforskning, s. 136 f. utbildning för hållbar utveckling. Kommittén använder samma definition av begreppet hållbar utveckling som regeringen. I betänkandet framförs att mänskliga rättigheter är en av flera frågor som kan vara en del av utbildning om hållbar utveckling, utan att kommittén för den skull uttalar att frågor om mänskliga rättigheter behöver ingå i sådan utbildning. Utredningen menar att det måste finnas ett stort utrymme för lärare och lärande på den lokala nivån att tillsammans identifiera vilket innehåll som är väsentligt för dem.194 Som framgått i avsnitt 3.5.2 har skolornas ansvar för de mänskliga rättigheterna förtydligats i den nya skollagen (2010:800). Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska utbildningen förmedla och förankra de grundläggande värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. Av 1 kap. 5 §, som rör utformningen av utbildningen, framgår att utbildningen ska utformas i överensstäm- melse med de mänskliga rättigheterna och att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Med andra ord ska de mänskliga rättigheterna både förmedlas i utbild- ningen och respekteras i verksamheten. Det kan konstateras att högskolelagen anger flera frågor som högskolorna ska arbeta med. Det kan också konstateras att vissa av de frågor som anges i 1 kap. 5 § högskolelagen ska främjas, medan andra ska iakttas och främjas. Till skillnad från vad som är fallet med skollagen ingår dock inte frågor om de mänskliga rättigheterna bland dem som högskolelagen anger att högskolorna ska arbeta med. Statens enda formella verktyg att styra själva innehållet i hög- skoleutbildningarna är examensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen. I examensordningen finns bestämmelser om vilka examina som får avläggas inom högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå respektive forskarnivå. Där anges också omfattningen och målen för olika examina samt vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen. Examensordningen innehåller dels generella examina, dels yrkesexamina. En anledning till denna uppdelning är att det för vissa yrken krävs en speciell utbildning 194 SOU 2004:104, Att lära för hållbar utveckling, s. 71 f. Sådana utbildningar avslutas med en yrkes- examen som är mycket mer specifik till sitt innehåll än en generell examen. En generell examen visar att man läst ett visst huvud- område till en viss fördjupningsnivå. I den examensordning som gäller från finns formuleringar om krav på kunskaper om de mänskliga rättigheterna i totalt 29 examensbeskrivningar.195 Bland examina på grundnivå gäller detta utbildningarna till arbetsterapeut, audionom, biomedi- cinsk analytiker, dietist, folkhögskollärare, officer (förordning 2007:1164 för Försvarshögskolan), optiker, ortopedingenjör, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukgymnast, sjuksköterska, socionom, studie- och yrkesvägledare och tandhygienist. Bland examina på avancerad nivå ingår krav på kunskaper om de mänskliga rättigheterna i utbildningarna till apotekare, barnmorska, civilekonom, jurist, logoped, läkare, psykolog, psykoterapeut, sjuk- husfysiker, specialistsjuksköterska, speciallärare, specialpedagog och tandläkare. Dessutom ingår sådana krav i nuvarande lärarexamen, som finns både på grund- och avancerad nivå. Som nämnts i avsnitt 3.5.2 ersätts denna examen av fyra nya examina, där krav på kunskaper om de mänskliga rättigheterna ingår. Dessa är examen till förskollärare, yrkeslärare, ämneslärare och grundlärare. Som framgår ovan innehåller många examensbeskrivningar för yrken inom hälso- och sjukvården krav på kunskaper om de mänskliga rättigheterna, men sådana krav ställs även för t.ex. lärar-, jurist-, socionom-, civilekonomutbildningarna. Formuleringarna ser något olika ut. För juristexamen gäller t.ex. att studenten ska visa förmåga att inom området göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga och samhälleliga frågor, såsom de mänskliga rättigheterna och etiska aspekter. Civilekonomutbildningen har en liknande formulering. Av examensbeskrivningen för psykolog- examen framgår att studenten ska visa fördjupad förmåga att med helhetssyn på människan göra åtgärdsbedömningar utifrån rele- vanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna. Liknande formuleringar återkommer i flera av de examina som leder till yrken inom hälso- och sjukvården. Det finns även examensbeskrivningar som inte innehåller några krav på kunskaper om de mänskliga rättigheterna. 195 Högskoleförordning (1993:100) samt förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan. utbildningarna på grundnivå till brandingenjörsexamen, djursjuk- vårdare, hippolog, högskoleingenjör, landskapsingenjör, lantmästare, sjöingenjör, sjökapten, skogsmästare, skogstekniker, tandtekniker och trädgårdsingenjör. Dessutom gäller det vissa examina på avancerad nivå, nämligen till civilingenjör, hortonom, jägmästare, landskapsarkitekt och veterinär. Utbildningsplaner och kursplaner på högskolan Utbildningsplaner styr utbildningsprogrammen på högskolan. I utbildningsplanen ska eller högskolan bl.a. ange de kurser som utbildningsprogrammet omfattar och den huvudsakliga uppläggningen av utbildningsprogrammet. De kurser som ges inom varje program styrs i sin tur av kursplaner. Även fristående kurser ska ha kursplaner. I kursplanen ska eller högskolan bl.a. ange kursens mål, det huvudsakliga innehållet i kursen och den kurslitteratur och de övriga läromedel som ska användas. Varje högskola fattar själv beslut om utbildningsplaner och kursplaner för de utbildningar som finns på respektive högskola. utvärdering av utbildning om de mänskliga rättigheterna inom vissa yrkesutbildningar utvärderar all högskoleutbildning i sexårscykler. Genom utvärderingarna ska utbildningarna kvalitetssäkras och examensrätterna omprövas. har på uppdrag av regeringen utrett hur de mänskliga rättigheterna beaktas i hög- skoleutbildningar efter det att den nya examensordningen trätt i kraft.196 Utredningen gjordes i form av en urvalsundersökning där enkäter skickades till totalt 79 utbildningar vid 28 lärosäten. Svar inkom från 74 utbildningar vid 25 lärosäten. Bland dessa identi- fierade 29 examensbeskrivningar där formuleringar om mänskliga rättigheter ingår och där kunskap om mänskliga rättigheter alltså är ett krav för att få examen. Uppföljningen visar att undervisning om de mänskliga rättigheterna bedrivs inom ramen för så gott som samtliga dessa utbildningar och att den är förhållandevis väl tillgodosedd. Undervisningen verkar också vara 196 Undervisning om mänskliga rättigheter i högskolan, , Rapport 2008:43 R. integrerad i utbildningarna. Undervisningen ser dock mycket olika ut. pekar också på utvecklingsområden. Det verkar bl.a. finnas en outnyttjad möjlighet till samverkan mellan olika ämnen, särskilt när det gäller de lärosäten som har utbildning i mänskliga rättigheter. De nya examensbeskrivningarna förefaller, enligt , inte heller ha inneburit någon större nyorientering eller utveckling av lärarkompetensen. Så återfinns enligt verket t.ex. sällan examensbeskrivningen kunna göra bedömningar () med särskilt beaktande av de mänskliga rättig- heterna som tydligt lärandemål i olika kurser. Enligt Högskole- verket signalerar detta till studenterna att kunskap om mänskliga rättigheter inte är central för utbildningen. konstaterar att utbildning om de mänskliga rättigheterna både måste ge kunskap om rättigheternas innehåll och kunskap om vad det innebär att arbeta med människorättsfrågor. Utbildningen om hur man kan arbeta med rättigheterna inom sitt yrkesområde måste vara så anpassad att den på allvar länkar samman den aktuella professionen och dess ansvar för de mänskliga rättigheter som har störst relevans för området.