sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, S 2010:04), tillsattes . Kommittén ska bl.a. utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Utgångspunkten ska vara att inkomstunderlaget baseras på historiska (faktiska) inkomster. Kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst baserad på historiska inkomster. Vi återkommer till kommitténs uppdrag i kapitel 8. Handläggning i samband med utmätning av lön Regler om utmätning av lön finns i 7 kap. utsökningsbalken (1981:774) och 7 kap. utsökningsförordningen (1981:981). Ett beslut om löneutmätning innebär att arbetsgivaren åläggs att hålla inne och betala ut viss del av gäldenärens lön till Kronofogde- myndigheten. När fattar beslut om löneutmätning ska myndigheten dels bestämma hur stort belopp som ska utmätas (utmätningsbelopp) dels hur stort belopp gäldenären ska få behålla för att försörja sig och sin familj (förbehållsbelopp). Förbehålls- beloppet, som beräknas med ledning av vissa normalbelopp (knutna till utvecklingen av konsumentprisindex), räknas om en gång . Vid beräkningen av förbehållsbelopp och utmätningsbelopp ska gäldenären förutom normalbelopp för- behållas kostnader för bostad samt eventuellt för andra kostnader. Tillägg till normalbeloppet kan ske för kostnader för barntillsyn, sjukdom, avgift till arbetslöshetskassa, fullgörande av tjänst och för betalning av fordringar med bättre rätt, dvs. Sjukdomskostnader omfattar en mängd olika poster bl.a. kostnader för läkarvård, medicin, tandvård, glasögon, sjukresor, hemtjänst och färdtjänst. ska vid beräkning av förbehållsbeloppet göra avdrag från detta om kostnad ersätts eller täcks på annat sätt. Avdrag från förbehållsbeloppet ska ske med eventuell sidoinkomst som gäldenären uppbär. När Kronofogde- myndigheten bestämt förbehållsbeloppet ska myndigheten bestämma utmätningsbeloppet. Gällande regler och praktisk hantering utmätningsbeloppet i kronor men det är även möjligt att fatta ett beslut som innebär att hela det belopp som överstiger förbehålls- beloppet utmäts. En utredning om löneutmätning initieras av Kronofogde- myndigheten. Indikation på att en gäldenär har någon form av inkomst som kan bli föremål för utmätning kommer oftast från skatteregistret som myndigheten har åtkomst till. När det finns uppgift om att gäldenären har inkomster skickar Kronofogde- myndigheten en förfrågan till arbetsgivaren/utbetalaren för att myndigheten ska få mer precis information om inkomstens storlek, periodicitet m.m. Arbetsgivaren besvarar frågorna antingen genom att fylla i den blankett som skickat eller genom att via myndighetens hemsida använda sig av en e-tjänst. Om inkomsten är av sådan art att den omfattas av reglerna om utmätning bereds gäldenären tillfälle att yttra sig. Han eller hon får då möjlighet att lämna uppgifter om sin ekonomiska situation och om sina familjeförhållanden. Om gäldenären inte svarar måste själv utreda vissa frågor. Om Krono- fogdemyndigheten inte kan erhålla uppgift om t.ex. bostadskostnad måste vissa fastställda schablonbelopp användas. När alla uppgifter om gäldenärens och dennes familjs inkomster och utgifter har samlats in kan en förbehållsbeloppsberäkning utföras. Beräkningen sker maskinellt. Beräkningen utmynnar i ett förbehållsbelopp och i förekommande fall ett för löneutmätning disponibelt belopp. Om det visar sig att det finns ett disponibelt belopp i gäldenärens lön som är tillgängligt för utmätning fattar ett löneutmätningsbeslut. I beslutet anges dels hur stort belopp som gäldenären får behålla av sin lön dels hur stort belopp som arbetsgivaren ska dra av och betala in till . Beslutet expedieras till gäldenären, sökanden och arbetsgivaren. Gällande regler och praktisk hantering samlar in inkomstuppgifter från arbetsgivare avseende arbetstagare för vilka det kan bli aktuellt med löneutmätning. När beslut om löneutmätning har fattats delges arbetsgivaren löneutmätningsbeslutet. När arbetsgivaren tagit del av beslutet ska han eller hon registrera uppgifterna i beslutet i löne- utbetalningssystemet eller på annat sätt se till att beslutet beaktas. När det är tid för löneutbetalning ska arbetsgivaren innehålla utmätningsbeloppet. Beloppet ska sedan betalas in till Kronofogde- myndigheten senast på löneutbetalningsdagen. Vid betalningen ska arbetsgivaren lämna uppgift om besluts- nummer, gäldenärens namn och personnummer samt tidpunkt för löneavdraget. Arbetsgivaren måste anmäla till Kronofogde- myndigheten om det redovisade beloppet avviker från utmätnings- beloppet eller om avdrag över huvud taget inte har kunnat ske. Arbetsgivaren ska också meddela om gäldenärens anställning upphör eller om gäldenären avlider. För att säkerställa att arbetsgivare och andra utbetalare verkställer besluten om löneutmätning har Kronofogdemyndighet- en ett IT-stöd (INIT) för uppföljning som meddelar myndigheten om och när utmätningsbelopp inte har kommit in till myndigheten i enlighet med beslutet. Om utmätningsbeloppet inte kommer in kontaktar arbetsgivaren för att under- söka varför så inte har skett. Om utebliven betalning beror på slarv eller medveten underlåtenhet från arbetsgivarens sida kan denne bli betalningsskyldig för del av eller för hela utmätningsbeloppet. Det är vanligt att löneutmätningsbeslut ändras. Ändringarna beror ofta på att gäldenärens inkomstförhållanden ändras genom att inkomster ökar eller minskar eller att familjesituationen förändras. Beräkningen av förbehållsbeloppet måste då göras om. Dessutom ändras normalbeloppet , vilket också leder till att pågående löneutmätningsbeslut måste räknas om. När en gäldenär som är föremål för löneutmätning får en ny skuld fattar ett s.k. tilläggsbeslut som innebär att även den nya skulden kommer att omfattas av det tidigare beslutet. Gällande regler och praktisk hantering meddelade 104 369 s.k. grundbeslut, dvs. beslut mot gäldenärer som inte har pågående utmätning. Antalet pågående löneutmätningsbeslut var 100 967. Under var antalet ändringsbeslut, dvs. beslut om ändring av pågående utmätning, 112 000. Antalet tilläggsbeslut, dvs. en ny skuld läggs till en pågående utmätning var 383 000. Vidare fattades 107 000 beslut om upphävande av utmätning. Löneutmätningen föranleder en förhållandevis omfattande administration hos arbets- givare och andra utbetalare. Förslag om förenklad löneutmätning lämnade över ett förslag om förenklade regler för löneutmätning till . anser att dagens regelverk för löne- utmätning är resurskrävande, alltför betungande för gäldenärerna och i behov av modernisering. Enligt förslaget ska ett schabloniserat system för beräkning av utmätning och förbehållsbelopp införas. Beloppen ska enligt förslaget bestämmas genom ett procentuellt avdrag på lönen. Det skulle bl.a. innebära att gäldenärer i större utsträckning än kan påverkar sin ekonomiska situation och behålla delar av eventuella inkomstökningar och kostnadssänkningar. Allmänt om ekonomiskt bistånd Regler om ekonomiskt bistånd finns i 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453), SoL, och i socialtjänstförordningen (2001:937). Det ekonomiska bistånd som hanteras av socialnämnderna kan avse försörjningen (försörjningsstöd) eller livsföringen i övrigt. Ekonomiskt bistånd utgår endast om den enskildes behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå (4 kap. 1 § SoL). Som utgångs- punkt för denna bedömning finns en riksnorm som beslutas av regeringen. Riksnormen grundar sig på senaste pris- och konsumtionsundersökningar och delas upp på olika hushållstyper och åldersintervaller (2 kap. 1 § socialtjänst- förordningen). Begreppet skälig levnadsnivå definieras inte i Gällande regler och praktisk hantering lagtexten eller i förarbetena till SoL. Ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd kan beviljas för att täcka löpande utgifter för livsuppehället. Här ingår bl.a. kostnader för livsmedel, kläder och skor, förbrukningsvaror, lek och fritid, barnförsäkring, hälsa och hygien, dagstidning, TV-avgift och telefon. Att behovet kan till- godoses på annat sätt innebär bl.a. att det tillgodoses genom arbete, tillgångar eller andra bidrag som den enskilde kan ha rätt till. När någon ansöker om ekonomiskt bistånd sker en individuell behovsprövning. Hur denna prövning ska gå till är inte reglerat i SoL eller i socialtjänstförordningen. Socialnämnderna har viss frihet att utforma handläggningen av ärenden om ekonomiskt bistånd. Det innebär att det finns skillnader i handläggningen mellan olika kommuner. Ett ärende om ekonomiskt bistånd inleds med att den enskilde ansöker om bistånd hos socialnämnden. En utredning görs då för att bedöma om sökanden har rätt till ekonomiskt bistånd. Om den som ansöker är sammanboende, gift eller registrerad partner måste han eller hon i första hand begära ekonomisk hjälp av sin make, sambo eller partner. Om sökanden är arbetslös krävs att han eller hon är anmäld hos arbetsförmedlingen och aktivt söker alla arbeten som han eller hon kan klara av. Om sökanden inte kan arbeta måste detta styrkas med ett läkarintyg som visar att sökanden har nedsatt arbetsförmåga. Vid sjukdom ska i första hand rätten till sjuk- penning utnyttjas. Om sökanden har ekonomiska tillgångar kan han eller hon normalt inte erhålla ekonomiskt bistånd. Den som kontaktar om ekonomiskt bistånd bokas normalt in för ett möte med en handläggare vid nämnden. Normalt får sökanden skriftlig information om förut- sättningarna för ekonomiskt bistånd och om själva ansöknings- förfarandet. Ansökan görs på en särskild blankett. Det finns dock ingen enhetlig rikstäckande ansökningsblankett för ekonomiskt bistånd. Om sökanden är gift, sammanboende eller registrerad partner ska ansökan i normalfallet skrivas under även av make, sambo eller partner. I ansökan ska sökanden försäkra att de uppgifter som har lämnats är riktiga. Uppgifterna registreras i kommunens socialregister. De uppgifter som har lämnats kontrolleras regelbundet med , arbetslöshets- Gällande regler och praktisk hantering kassan, CSN, och bilregistret. En ny ansökan om försörjningsstöd ska göras för varje ny månad. Vid ansökan om fortsatt ekonomiskt bistånd kan förfarandet vara förenklat. Uppgifter som ska lämnas av sökanden Enligt uppgift från enheten för försörjningsstöd, , ska den enskilde lämna ett antal uppgifter i samband med ansökan om försörjningsstöd. Han eller hon ska lämna kontouppgifter på de bankkonton som innehas , löne- specifikation, besked om utbetald arbetslöshetsersättning, besked om kommunalt bostadsbidrag, besked om sjukersättning inkl. bostadstillägg, eventuellt handlingar angående företag så som momsredovisning , kontrakt och hyresavi, handlingar angående bostadsrätt eller fastighet, besked från om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd, under- skriven ansökan om försörjningsstöd, pass, legitimation, handlingar vid bilinnehav, intyg om umgänge med barn, medgivande vid andrahandsboende, preliminär skatteuträkning, förenklad deklaration inklusive specifikation, kontrolluppgift och eventuellt läkarintyg. Hur får socialnämnden tillgång till uppgifter? beställer uppgifter från angående sjukpenning eller sjukersättning, barnbidrag, vårdbidrag, föräldra- penning, aktivitetsersättning, ålderspension, äldreförsörjningsstöd. Dessa uppgifter levereras elektroniskt. Alla andra uppgifter tas in manuellt, vilket är tidskrävande för så väl socialnämnden som den uppgiftslämnande myndigheten. Det krävs vidare att sökanden samtycker till att socialnämnden inhämtar dessa uppgifter. Enligt företrädare för enheten för försörjningsstöd, , händer det ofta att den hjälp- sökande inte lämnar fullständiga uppgifter med hänvisning till att man tror att socialnämnden har tillgång till betydligt fler uppgifter elektroniskt än vad som är fallet. Det är vanligt förekommande att socialnämnden köper uppgifter från . Gällande regler och praktisk hantering Handläggning av ansökan om dagersättning En asylsökande har i vissa fall rätt till ekonomiskt bistånd, s.k. dag- ersättning. Dagersättning ska täcka kostnader för mat, kläder och skor, fritidsaktiviteter, hygienartiklar och andra förbrukningsvaror. Dagersättning ska även täcka utgifter för hälso- och sjukvård, tandvård samt läkemedel i vissa fall. Reglerna om rätt till dagersättning för asylsökande finns i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., LMA, och förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl., FMA. Av 8 § FMA, framgår att den som vill få dagersättning ska göra en skriftlig ansökan om det. Ansökan, som ska vara under- skriven av sökanden, ska innehålla en förklaring på heder och samvete att de uppgifter om ekonomiska och personliga för- hållanden som lämnats i ansökan är riktiga. Nämnda uppgifter som lämnas av sökanden utgör underlag för beslut om ekonomiskt bistånd. Dagersättningen får enligt 10 § LMA sättas ned delvis om utlänningen utan giltigt skäl vägrar att delta i anordnad verksamhet, försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet, eller försvårar utred- ningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att hålla sig undan. Problem med gällande ordning Av asylmottagningsutredningens betänkande, Aktiv väntan – asylsökande i (SOU 2009:19 s. 168) framgår att det finns vissa problem med den nu gällande ordningen med dagersättning åt asylsökande. Ett problem gäller den bristande kontrollen i samband med utbetalningar av bistånd. I betänkandet anges att en av de främsta orsakerna till att felaktiga utbetalningar förekommer är att inte känner till att en del av de asylsökande har fått egen inkomst av arbete. Gällande regler och praktisk hantering ska enligt 7 kap. 1 a § utlännings- förordningen (2006:97) en arbetsgivare som anställer en asyl- sökande, som är undantagen från skyldigheten att ha arbets- tillstånd, lämna underrättelse om anställningen till Migrations- verket. En sådan underrättelse ska lämnas till den mottagnings- enhet där den asylsökande är inskriven. Utredningen om genomförande av EG-direktiv om sanktioner mot arbetsgivare, , har i sitt betänkande, EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare (2010:63), lämnat för- slag om hur och rådets direktiv om sanktioner mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU1 ska genomföras i svensk rätt. Direktivet föreskriver bl.a. att medlemsstaterna ska ålägga arbetsgivare att underrätta behörig myndighet om en anställnings början inom . Detta gäller även tredjelandsmedborgare med permanenta uppehållstillstånd i , vilka enligt nuvarande ordning är undantagna från kravet på arbetstillstånd. Utredningen har bl.a. föreslagit att underrättelse om anställning av en tredjelandsmedborgare ska göras till . Förslaget har motiverats med att alla arbetsgivare måste ha kontakt med i samband med anställning eller utbetalning av lön till arbetstagare. Utredningen har konstaterat att det inte finns någon myndighet som har sådan nytta av underrättelserna från arbets- givare att den skulle väga upp kostnader och besvär. Uppgifterna passar inte heller in i någon befintlig myndighets verksamhet. har ansett att avgörande för valet av myndighet bör vara en strävan att så långt möjligt hålla nere de administrativa kostnaderna för såväl staten som arbetsgivarna. är den enda myndighet som med nödvändighet måste ha en relation med alla arbetsgivare. Det innebär att den arbets- givare som anställer en tredjelandsmedborgare inte behöver vända sig till ytterligare en myndighet. Myndigheten har dessutom stor vana vid masshantering av olika uppgifter. 1 och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. Gällande regler och praktisk hantering har mot den bakgrunden föreslagit en ordning där arbetsgivare lämnar underrättelser om anställning av tredjelandsmedborgare till . Underrättelserna får ske inom ramen för andra system för anmälan i syfte att göra den administrativa bördan så liten som möjligt. Det väsentliga är att en myndighet får kännedom om att en arbetsgivare har anställt en tredjelandsmedborgare. Den informationen kan utläsas av en uppgift om att en viss arbetsgivare betalar ut lön för en viss person. Det innebär, enligt Sanktions- utredningen, att det möjligen skulle kunna räcka med att arbets- givaren lämnar uppgift till anvisad myndighet om att lön har betalats ut för en viss tredjelandsmedborgare. Som ett alternativ till detta har sanktionsutredningen föreslagit att uppgiftslämnandet ska samordnas så att arbetsgivare i samband med att uppgifter lämnas om ersättningar till en viss person en viss månad även kan lämna uppgift om att personen är tredjelandsmedborgare och när anställningen påbörjades. Arbetslöshetsförsäkringen administreras av arbetslöshetskassorna. Det finns 32 självständiga arbetslöshetskassor. Arbetslöshetskassorna är specialiserade inom olika bransch- eller yrkesområden. De samverkar genom Arbetslöshetskassornas , , som är ett serviceorgan åt arbetslöshets- kassorna. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom avgifter till arbetslöshetskassorna och genom arbetsgivaravgifter. Arbetslöshetskassorna är inte myndigheter utan föreningar. Deras handläggning av arbetslöshetsförsäkringen utgör dock myndighetsutövning och i sekretesshänseende är de vid prövningen av ärenden om arbetslöshetsersättning med myndigheter jämställda organ. Arbetslöshetskassornas verksamhet regleras i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor och förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor. Gällande regler och praktisk hantering Bestämmelser om arbetslöshetsersättning finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, , och i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Ansökan om ersättning görs enligt 47 § hos arbetslöshetskassan. Till ansökan ska fogas intyg av arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållanden samt de upp- gifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes ersättningsrätt. En ansökan om ersättning ska göras hos arbets- löshetskassan från den i den tidsperiod som ansökan avser. Arbetslöshetsförsäkringen består av två delar. Den ena delen är en frivillig, inkomstrelaterad försäkring. Ersättning från den försäkringen betalas ut till personer som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Den andra, grundförsäkringen, betalas ut till personer som inte är medlemmar i arbetslöshetskassan eller som inte har varit medlemmar för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning. Till ansökan om arbetslöshetsersättning ska fogas ett intyg från arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållanden (arbetsgivar- intyg) samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes rätt till ersättning. Uppgifterna i ett arbetsgivarintyg används för att räkna fram ett genomsnitt av hur många timmar den sökande har arbetat och hur mycket den sökande har haft i inkomst före arbetslöshetens inträde. Uppgifterna används också till kontroll av utbetald ersättning. Arbetsgivarintyget utgör en grundläggande del av underlaget för arbetslöshetskassans beslut om rätt till arbetslöshetsersättning. För att uppfylla arbetsvillkoret ska den sökande enligt 12 § under en ramtid av 12 månader närmast före arbetslösheten, ha arbetat och minst varje kalendermånad. Alternativt ska den sökande ha arbetat minst under 6 sammanhängande kalendermånader och minst i var och en av de månaderna. På arbetsgivarintyget ska arbetsgivaren specificera arbetad tid exklusive tid med lön i samband med sjukdom, barns födelse och tjänstgöring i totalförsvaret. Gällande regler och praktisk hantering redovisa övertid, mertid, jourtid, beredskapstid och tid med sjuklön utbetald enligt lagen om sjuklön. För dem som har en fast avtalad arbetstid ska frånvaro redovisas. Som tid med förvärvsarbete avses även tid då den sökande har haft semester, varit ledig med helt eller delvis bibehållen lön av någon annan anledning än sjukdom, tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt eller barns födelse, eller den sökande på grund av anställningens upphörande får avgångsvederlag eller ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön. Förklaringen till varför arbetslöshetskassan begär specificering av den arbetade tiden ligger i det beräkningssätt som tillämpas. Reglerna i gör att arbetstiden och lönen måste specificeras månad för månad och delas upp i olika lönearter. Schablon- beräkning används för att en person som arbetat heltid med en lägre arbetstid än ska kunna få en normal- arbetstid på . För en sökande som uppfyller arbetsvillkoret ska arbetslöshets- kassan räkna fram en så kallad normalarbetstid. Enligt 23 b § utgör normalarbetstiden den genomsnittliga arbetstiden under den sökandes ramtid. Timmar som arbetats utöver den avtalade arbets- tiden räknas inte upp enligt schablon. Detta kräver särredovisning av de uppgifter som inte ingår i schablonberäkningen. Arbetsgivaren ska redovisa den grundlön som den anställde hade innan anställningen upphörde samt vilket år lönen avser. I det fall timlönen för mer- och övertidsarbete inte har varierat ska denna anges på huvudblanketten. Om den har varierat ska lön för mer- och övertidsarbete specificeras för på blanketten Komplettering till arbetsgivarintyg. I de fall skattepliktiga ersättningar utöver grundlön har betalats ut ska dessa redovisas separat månad för månad på blanketten Komplettering till arbets- givarintyg. Anledningen till varför arbetslöshetskassan begär att de olika ersättningarna ska specificeras separat månad för månad är att de ska kunna bedöma om ersättningen ska ligga till grund för beräkningen av dagsförtjänsten eller inte. Av 68 § följer att om någon genom oriktig uppgift eller genom underlåtenhet att fullgöra sin uppgifts- eller anmälnings- skyldighet eller på annat sätt orsakat att ersättning lämnats obehörigen eller med för högt belopp ska det som betalats ut för Gällande regler och praktisk hantering mycket betalas tillbaka. Detsamma gäller om någon på annat sätt fått ersättning obehörigen eller med för högt belopp och han eller hon skäligen bort inse detta. Om någon som har fått ersättning från en arbetslöshetskassa senare fått lön eller ekonomisk skadestånd som motsvarar lön , ska ersättning från arbetslöshetskassan återbetalas 68 a § . Detta gäller dock inte om det i det särskilda fallet finns anledning att helt eller delvis befria från återbetalningsskyldighet, 68 d § . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, har i rapport till regeringen2 lämnat förslag till förändringar av arbetsgivarintyget. IAF föreslår att vissa frågor ska tas bort från arbetsgivarintyget och att vissa regeländringar görs för att förenkla hanteringen. I rapporten redogörs för uppdrag att ta fram förslag om att arbetsgivare ska lämna inkomstuppgifter på arbetstagarnivå . IAF anser att det är angeläget att arbetslöshetskassan kan ta del av och använda sig av dessa uppgifter. De förslag till regelförändringar som IAF har fört fram på kort och medellång sikt ligger i linje med Månadsuppgifts- utredningen och innebär en anpassning av regelverket för att arbetslöshetskassan ska kunna använda sig av uppgifterna och ett sådant system. En förutsättning är dock enligt IAF att arbetad tid ingår i de uppgifter som arbetsgivare ska rapportera. IAF menar att ett system innehållande uppgifter om arbetad tid och lön skulle kunna ersätta informationshämtning av arbetad tid och lön från arbetsgivare vid handläggning av a-kasseärenden. Utbetalning av ersättning enligt lagen om etableringsinsatser Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare trädde i kraft . Reglerna syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares 2 Arbetsgivarintyget – analys och förslag till förändringar, 2010:5. Rapport till regeringen enligt IAF:s regleringsbrev 2010. Gällande regler och praktisk hantering