sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Skillnaden för sammanlevande föräldrar är dock att båda föräldrars eventuella merarbete och merkostnader ska beaktas vid beräkning av vårdbidrag. Förslaget om utökade möjligheter till vårdbidrag möjliggör för fler föräldrar att ansöka om vårdbidrag, vilket kan driva på kostnader för bidraget. Möjligheten gäller främst de föräldrar som inte 2Uppgift om hur barnets boende är fördelat mellan föräldrarna eller om barnet bor hos båda föräldrarna är dock inte heller avhängigt för att bedöma rätten till vårdbidrag . 3Se mer om detta i avsnitt 13.2 ovan. Konsekvenser av utredningens förslag alls har möjlighet att få vårdbidrag eller som får halva vårdbidraget utbetalat till sig. Om fler föräldrar bedöms ha rätt till vårdbidrag kan kostnaderna för barnets behov som ersätts via vårdbidraget komma att bli större än vad de är . Kostnadsökningen är främst hänförlig till de särlevande föräldrar som söker vårdbidrag för sina arbetsinsatser och merkostnader när barnet bor växelvis. I dessa fall torde kostnaderna tillsammans kunna bli större än vad som kompenseras för , då barnet kan behöva dubbel uppsätt- ning av vissa saker, t.ex. olika hjälpmedel eller grundläggande behov av kläder, utrustning och privata tillhörigheter. I regel står dock landstingen och kommunerna för en stor del av de hjälpmedel som barnet behöver. Utgifterna kan även komma att öka genom att båda föräldrarnas arbetsinsatser och merkostnader för ett barn inom hushållet kom- mer att beaktas. bärs dessa kostnader av den särlevande föräl- der som inte har möjlighet att söka vårdbidrag när den andre föräl- dern redan har vårdbidrag. som fler föräldrar ges möjlighet att få vårdbidrag kommer sannolikt särlevande föräldrar som lagt ihop sina in- satser i en ansökan, var för sig kunna hamna under den lägsta grän- sen för vårdbidrag på en fjärdedelsnivå, om de senare separerar och ansöker om vårdbidrag var och en för sig. Denna nivå är till antalet den största och den mest växande, vilket torde kunna minska ut- gifterna för anslaget. Att mer exakt bedöma dessa förändringar är i praktiken inte möjligt utan får utvisas av tiden. En av anledningarna till att det är svårt att bedöma kostnaden beror på att det saknas uppgifter om antalet växelvis boende barn som det lämnas vård- bidrag för. Sådana uppgifter finns heller inte inom Försäkringskas- san eftersom uppgift om barnets boende inte är ett kriterium för rätt till vårdbidrag. Utredningen gör dock bedömningen att de ovan nämnda förväntade kostnadsökningarna respektive kostnads- minskningarna i stort kommer ta ut varandra. 15.2.3Konsekvenser för kommuner och landsting Landstingen och kommunerna står som regel för en stor del av de hjälpmedel som barn med olika former av funktionsnedsättning kan behöva.4 För vissa hjälpmedel har barnet inte behov av dubbel 4 Landstingen och kommunernas ansvar att erbjuda hjälpmedel framgår av 3 b § respektive 18 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Konsekvenser av utredningens förslag uppsättning, såsom en rullstol som i många fall används i samband med transport till och från bostaden. Behovet av hjälpmedel kan dock variera. En person med funktionsnedsättning har rätt till de hjälpmedel som han eller hon behöver för att klara sig och leva ett så normalt liv som möjligt, oavsett boendeform.5 Utredningen an- ser inte att det är sannolikt att förslaget i sig, i någon större ut- sträckning kommer medföra att fler barn med funktions- nedsättning kommer att börja bo växelvis. Att ge föräldrar vars barn bor växelvis möjligheten att söka vårdbidrag i en större utsträckning medför därför inte enligt utredningens bedömning ökade utgifter för hjälpmedel. Genom utökade möjligheter till vårdbidrag kan antalet beslut och utredningar om vårdbidrag komma att öka, vilket leder till en ökning av administrativa kostnader. var styckkostnad per beslut om vårdbidrag. Den totala förvaltningskostnaden för förmånsslaget uppgick till . Utredningens bedöm- ning är att styckkostnaden inte bör förändras i någon större ut- sträckning till följd av utredningens förslag. Däremot kommer antalet utredningar i dessa ärenden att öka. Utredningen bedömer att andelen ytterligare utredningar med anledning av förslaget bör ligga på maximalt . En sådan ökning skulle motsvara en höjning av administrativa kostnaden på , vilket påverkar förvaltningsanslaget. Risken för att utredningens förslag kan komma att öka antalet s.k. skenseparationer då vårdbidrag för ett barn kan beviljas till två hushåll, bedöms vara förhållandevis liten. I dessa fall måste det så långt möjligt undvikas att ett, eller i förekommande fall två, vård- bidrag ersätter samma unika arbetsinsatser eller kostnadsposter för barnet. Underlaget för ställningstagande i frå- gan om vårdbidrag bör därför bli så fullgott och riktigt som möj- ligt, vilket bl.a. kan ske genom att ansökningsformuläret för vård- bidrag utformas på ett adekvat sätt. Det bör också påpekas att upp- gifter om faktiska förhållanden lämnas på heder och samvete och att har befogenhet att vidta olika utrednings- åtgärder vid misstanke om att bidrag lämnas felaktigt. 1992/93:159, om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 126. Konsekvenser av utredningens förslag behövs för bedömningen av frågan om ersättning får myndigheten bl.a. göra förfrågan hos någon som kan antas kunna lämna behöv- liga uppgifter och besöka den försäkrade.6 Utredningens förslag öppnar för barnets båda föräldrar att kunna ge särskild tillsyn och vård på lika villkor de bor till- sammans med barnet, men även i de fall föräldrarna bor på skilda håll. bör det öka möjligheten för båda föräldrar att ta ansva- ret för och omsorgen av barnet, vilket sammantaget bedöms ha positiva effekter på jämställdheten. Utredningens förslag innebär sannolikt att fler pappor kommer att kunna beviljas vårdbidrag jämfört med . är det mycket vanligt att det är barnets mamma som tillgodoser barnets vårdbehov och som kom- penseras genom vårdbidrag. Vårdbidrag lämnas i drygt 80 pro- cent av fallen till barnets mamma.7 15.3Införande av bostadsbidrag vid växelvis boende För hushåll med barn som bor växelvis föreslås en ny bidragsform inom ramen för bostadsbidraget – växelvisbidrag. Detta bidrag ska på motsvarande sätt som bostadsbidragets särskilda bidrag för hemmavarande barn respektive umgängesbidrag, lämnas för att barn i olika utsträckning bor eller vistas i hushållet. Bedömningen av om ett barn ska anses bo växelvis i hushållet bör ske utifrån den rättspraxis som har utarbetats för underhållsstöd vid växelvis boende. Ersättningsnivåerna för bostadsbidragets växelvisbidrag föreslås vara för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. I samband med införandet av ett växelvisbidrag föreslås det sär- skilda bidraget för hemmavarande barn höjas med . Till- sammans med den höjning som regeringen har aviserat kommer det särskilda bidraget att lämnas med totalt till hushåll med ett barn, till 6Se 110 kap. 14 § SFB. 7I var det enligt uppgift från 35 473 mammor som fick vårdbidrag av totalt 43 059 föräldrar (varav 3 480 delade på vårdbidraget). Se avsnitt 10.3.3 ovan. Konsekvenser av utredningens förslag hushåll med två barn och till hushåll med tre eller flera barn. Den nuvarande utformningen av bostadsbidraget ger tillsammans med underhållsstöd vid växelvis boende oönskade effekter. Bidragstagande föräldrar som mottar särskilt bidrag för hemma- varande barn men vars barn i själva verket bor växelvis, har en relativ fördel i förhållande till de föräldrar vars barn bor i hushållet. Förslaget att införa ett växelvisbidrag inom bostads- bidraget och att avskaffa underhållsstödet vid växelvis boende (se nedan avsnitt 15.4), minskar omotiverade skillnader mellan de föräldrar som har barn som bor växelvis och de föräldrar som har barn på heltid i hushållet. Dessutom innebär växelvis- bidraget att föräldrar vars barn bor växelvis kan få lika mycket i bidrag, till skillnad från då den som har barnet folkbokförd hos sig kan få ett särskilt bidrag medan den andra föräldern endast kan få umgängesbidrag. mottar ungefär 140 000 hushåll med barn bostadsbidrag. Majoriteten av dessa hushåll har låga inkomster vilket är helt natur- ligt eftersom stödet är inkomstprövat. Det finns tre grupper av hushåll inom nuvarande bostadsbidrag som påverkas ekonomiskt av utredningens förslag; 1.föräldrar vars barn bor på heltid i hushållet och som mottar särskilt bidrag för hemmavarande barn, 2.föräldrar vars barn bor växelvis i hushållet men som ändå mottar särskilt bidrag för hemmavarande barn, och 3.föräldrar vars barn bor växelvis i hushållet men som endast mottar umgängesbidrag. Den första gruppen utgörs av boföräldrar som har barn i hushållet på heltid. I detta fall lämnas bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn. Dessa hushåll berörs inte i sig av förslaget om växelvisbidrag, men kommer genom förslaget ändå att få en höjning av bidraget med för att det ska vara rimligt i förhållande till förälderns försörjningsbörda och nivåerna på växelvisbidraget respektive umgängesbidraget. Denna grupp för- äldrar består främst av ensamstående mammor vilket är den grupp Konsekvenser av utredningens förslag som har lägst ekonomisk standard av alla grupper. av ensamstående föräldrar med barn och bostadsbidrag har en in- komst på eller lägre. En grupp som kommer att förlora ekonomiskt på utredningens förslag med växelvisbidrag är de föräldrar som mottar bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn såsom boföräldrar, trots att barnen i själva verket bor växelvis. Anledningen till att de anses som boföräldrar är att de har barn folkbokförda hos sig. Gruppen förlorande föräldrar består i huvudsak av ensamstående mammor med låg inkomst, vilket gör bilden mer komplex eftersom även denna grupp ofta lever på en låg ekonomisk standard. framkommer det när särlevande föräldrars inkomst jämförs att föräldrar som valt att låta sina barn bo växelvis generellt sett har högre inkomst än andra särlevande föräldrar. Barnets växelvisa boende innebär sannolikt att dessa för- äldrar inte heller har hela försörjningsbördan för barnet, eftersom barnet bor varaktigt även hos den andra föräldern. Bland föräldrar med bostadsbidrag är det som har barnen boende växelvis, vilket motsvarar 15 900 hushåll. Det är en lägre andel än bland särlevande föräldrar i stort där andelen som har barn boende växelvis ligger mellan . Utredningen ser inte någon uppenbar anledning till varför föräldrar med bostadsbidrag och en låg ekonomisk standard, inte i samma utsträckning som andra särlevande föräldrar väljer växelvis boende för barnen. En anledning kan vara att de av ekonomiska skäl upplever att de är förhindrade att välja växelvis boende. Efter- som utredningens förslag i förhållande till nuvarande situation minskar den ekonomiska förlusten av att, inom ramen för bostads- bidraget, gå från att vara boförälder och ha barn boende på heltid i hushållet till att barnen i stället bor växelvis, kan det leda till att fler boföräldrar vill övergå till att låta barnen bo växelvis. I ett större samhällsperspektiv bedömer dock inte utredningen att förslaget om växelvisbidrag i sig kommer ge anledning för föräldrar att välja väx- elvis boende för sina barn i en större utsträckning. De knappt 16 000 ensamståendehushållen tillsammans med de knappt 7 000 sammanboende boförälderhushållen, kommer genom införandet av ett växelvisbidrag att få ett minskat bostadsbidrag. Ett sådant hushåll med tre barn kommer att förlora maximalt i bostadsbidrag, vilket motsvarar . Av ensamförälderhushållen har cirka 8 200 ett barn, 5 150 har två barn och 2 500 har tre barn eller fler. Konsekvenser av utredningens förslag sammanboendehushållen är 2 200 med ett barn, 2 200 med två barn och 2 500 med tre eller fler barn. Nivåerna på växelvisbidraget är bestämda med utgångspunkt i en kombination av nivån på um- gängesbidraget och nivån på det särskilda bidraget. Tabell 1 Skillnad i bidragsbelopp för en boförälder vars barn bor växelvis fr.o.m. 20128 jämfört med utredningens förslag, kronor Som växelvisförälder med förslaget Den tredje gruppen som påverkas av förslaget är de som får bostadsbidrag som umgängesföräldrar men vars barn i praktiken bor växelvis. Dessa föräldrar får genom förslaget ett höjt bostads- bidrag. I stället för ett umgängesbidrag kommer de att kunna få det föreslagna växelvisbidraget. lämnas umgängesbidrag till cirka 13 000 hushåll och av dessa hushåll bedöms i själva verket ha växelvis boende barn. Detta innebär att 2 600 hus- håll skulle få ett höjt bostadsbidrag med utredningens förslag. Ett hushåll med tre eller fler växelvis boende barn som mottar bostadsbidrag för umgängesbarn får genom det föreslagna växelvis- bidraget ytterligare . För två barn är mot- svarande höjning och för ett barn 800 kro- nor . Tabell 2 Skillnad i bidragsbelopp för en umgängesförälder vars barn bor växelvis () jämfört med utredningens förslag, kronor 8 Se regeringens aviserade höjning av bostadsbidraget i budgetpropositionen , prop. 2010/11:1, utgiftsområde 12, s. 38. Konsekvenser av utredningens förslag Umgängesföräldrar vars barn endast har umgänge med föräldern, dvs. barn som inte bor växelvis hos föräldern, berörs inte av utred- ningens förslag och påverkas därför inte heller av de föreslagna bidragsnivåerna. Cirka 13 000 hushåll mottar umgängesbidrag. Barn till umgängesföräldrar bedöms genom förslaget få förbätt- rade möjligheter att få tillgång till båda sina föräldrar genom att båda föräldrarna utifrån samma förutsättningar kan få möjlighet till hjälp för hushållets kostnader. Det föreslagna växelvisbidraget kan även bidra till att föräldrar har större möjlighet att ha en bostad där barn kan bo varaktigt. Av tabell 3 nedan framgår att förslaget kommer att innebära att de flesta föräldrar kommer att få ett höjt bostadsbidrag, att föräld- rar vars barn bor växelvis men som betraktas som boförälder inom bostadsbidraget kommer att förlora på förslaget, samt att de stora skillnaderna i bidragsbeloppen främst återfinns bland växel- visföräldrar som får bostadsbidrag som umgängesföräldrar. Den sistnämnda gruppen är dock den mindre till antalet. Tabell 3 Antal föräldrar i olika hushållstyper, maximala respektive minsta förändring i kronor för de olika hushållstyperna med utredningens förslag till bostadsbidrag 2 barn max/min 3 barn max/min 0/-200 0/-500 0/-650 +1 000/+190 +1 250/+250 En fördel med utredningens förslag om växelvisbidrag inom bostadsbidraget är att barnets folkbokföring minskar sin betydelse i förhållande till vilken nivå av bostadsbidrag som kan lämnas. För- äldrar vars barn bor växelvis får genom utredningens förslag lika mycket i bostadsbidrag oavsett hos vem av föräldrarna barnet är folkbokfört. Ersättningen blir därmed mer beroende av i vilken omfattning barnet bor eller vistas i hushållet än hos vem barnet är folkbokfört, vilket får antas minska barnet som en bärare av en ekonomisk förmån, liksom öka barnets tillgång till båda sina för- äldrar. För föräldrar vars barn bor växelvis innebär förslaget ökade Konsekvenser av utredningens förslag möjligheter till att få bidrag till sitt boende på lika villkor. Förslaget kommer därmed undanröja en anledning till konflikt mellan sär- levande föräldrar. Förslaget att införa ett växelvisbidrag inom bostadsbidraget för föräldrar med växelvis boende barn får sammantaget inga ekonomiska konsekvenser för staten. Höjningen av det särskilda bidraget för boföräldrar samt växelvisbidraget finansieras dels genom de boföräldrar som i själva verket är växelvisföräldrar och därmed kommer att få lägre bostadsbidrag med det nya förslaget (genom att de kommer att få växelvisbidrag i stället för särskilt bidrag för hemmavarande barn), dels genom förslaget att avskaffa underhållsstöd vid växelvis boende (se nedan avsnitt 15.4). Anslaget för bostadsbidrag till barnfamiljer skulle med anledning av förslaget behöva höjas med . Genom att använda besparingen från förslaget med att avskaffa växelvisbidraget inom underhållsstödet finansieras kostnaden. Med anledning av att det kommer behöva göras en bedömning av vilka hushåll som kan få bostadsbidrag i form av växelvisbidrag, kommer troligtvis kostnaden för handläggning av bostadsbidraget att öka. uppgår styckkostnaden för bostadsbidrag per beslut till . Vilken kostnad som förslaget kan leda till är dock svår att uppskatta. Även om ett barns folkbokföring inte ska vara en förutsättning för rätt till växelvisbidrag kan uppgiften om barnets folkbokföring ha viss betydelse i samband med bedömning av barnets boende. Om ett barn inte är folkbokförd hos den förälder som ansöker om växelvisbidrag går det inte att utesluta att det i vissa fall kan komma att bli svårt att avgöra om barnet bor växelvis hos föräldern. Anta- let utredningar om barnets boende kan således komma att öka. Behovet av att ett växelvisbidrag införs väger dock enligt utred- ningen tyngre än den ökade administration som kan antas följa. Inom finns det erfarenhet av att ut- Konsekvenser av utredningens förslag reda barns växelvisa boende inom ramen för underhållsstödet, vil- ket gör att påverkan på administrationen inte behöver bli alltför stor. Den nuvarande bedömningen av växelvis boende sker utifrån en enskild förälders ansökan. Med utredningens förslag till växel- visbidrag inom bostadsbidraget kommer större hänsyn behöva tas till båda föräldrarnas uppgifter om barnets boendeomfattning i de fall båda föräldrarna söker bostadsbidrag. Utredningen bedömer att ökningen av administrationskostnaden i denna del ryms inom be- fintliga ramar. Ett växelvisbidrag som ny bidragsform innebär att IT-stödet för bostadsbidrag kommeratt behöva anpassas. Utredningens initiala bedömning är att även denna kostnad bör rymmas inom ram då det handlar om tillkommande bidrag inom ramen för ett befintligt system. är besparingen på anslaget för det växelvisa underhålls- stödet högre än den sammanlagda kostnaden för bostadsbidraget. Att öka ekonomiska stöd till ensamstående föräldrar ökar gene- rellt incitamenten att skenseparera, dvs. att föräldrarna uppger att de har separerat men i praktiken fortsätter att leva tillsammans. finns det exempelvis ekonomiska incitament att skenseparera om båda har låg inkomst. Då kan folkbokföringshushållet få både underhållsstöd och bostadsbidrag som den bidragsskyl- diga föräldern kanske inte är fullt återbetalningsskyldig för utgivet underhållsstöd. På motsvarande vis kan även växelvisbidraget innebära en risk för skenseparation. Risken består närmast i att båda föräldrarna ansöker om växelvisbidrag. Två växelvisbidrag kan i ett sådant fall tillsammans komma att överstiga det belopp som lämnas för det särskilda bidraget. Det är svårt att bedöma hur stor denna risk är men den torde inte vara betydande. I sammanhanget kan nämnas att har möjlig- heter att vidta vissa utredningsåtgärder. När det behövs för be- dömningen i fråga om ersättning, får myndigheten enligt bestäm- melser i socialförsäkringsbalken göra förfrågan hos den som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter och besöka den försäkrade. är det vanligast att kvinnor har barnen folkbokförda på sin adress och som därmed är boföräldrar i bostadsbidragets mening och som då kan ha möjlighet att uppbära det särskilda bidraget för Konsekvenser av utredningens förslag I två tredjedelar av hushållen som har barn som bor växelvis är barnen folkbokförda hos mamman. För föräldrar vars barn bor växelvis innebär förslaget ökade möjligheter till att få bidrag till sitt boende på lika villkor. Förslaget bedöms ha en positiv effekt på jämställdheten genom att båda föräldrar får likvärdiga möjligheter att ta sitt försörjningsansvar och ge omsorg om barnet. 15.4Avskaffat underhållsstöd vid växelvis boende Utredningen föreslår att underhållsstöd vid växelvis boende ska avskaffas. Konsekvensen av att avskaffa underhållsstöd vid växelvis boende innebär att de föräldrar som uppbär detta bidrag, skulle för- lora på utredningens förslag. Som mest handlar det om 1 908 kro- nor eller för en förälder som uppbär maximalt växelvisstöd för tre barn. kan föräldrar som har barn boende växelvis som mest få (dvs. halva underhållsstödsbeloppet på ) för varje barn. Växelvisstödet är inkomstprövat mot föräldern och inte mot hushållet och det genomsnittliga be- loppet per barn som lämnas var enligt Försäkringskas- san . Cirka 7 500 personer har växel- visstöd inom underhållsstödet utan att få bostadsbidrag. För dessa personer blir ett avskaffat växelvisstöd inom underhålls- stödet en förlust som inte kompenseras med familjeförmåner efter- som de med anledning av hushållets inkomst sannolikt inte heller kan förväntas få bostadsbidrag som till del kan komma att kompen- sera bortfallet av växelvisstödet. Tabell 4 Antal personer med underhållsstöd vid växelvis boende som inte uppbär bostadsbidrag, 2010 Konsekvenser av utredningens förslag Underhållsstöd vid växelvis boende kan visserligen sägas bidra till att ekonomiskt svaga föräldrar har ekonomiska möjligheter att välja växelvis boende för sina barn om de så önskar. Det kommer även växelvisbidrag inom bostadsbidraget att göra. Detta bidrag kan dock endast till viss del ersätta den inkomstförlust som för de cirka 10 000 hushåll gör som uppbär både underhållsstödets växelvisstöd och bostadsbidrag för hemmavarande barn. Det går inte att bortse från att det är ekonomiskt utsatta föräldrar som drabbas av att växelvisstödet ersätts med växelvisbidrag inom ramen för bostadsbidraget. Det går heller inte att bortse från att en förälder också kan ha ett ekonomiskt intresse av att barnet ska anses bosatt hos endast den föräldern, för att därigenom kunna få ett fullt underhållsstöd för barnet, eller att få bostadsbidragets särskilda bidrag för hemma- varande barn som kan lämnas när barn bor på heltid hos föräldern. De föräldrar som mottar sistnämnda bidrag trots att barnet i själva verket bor växelvis, kommer dock att förlora ekonomiskt på att övergå till att få växelvisbidrag inom bostadsbidraget. Det är därför viktigt att införandet av det nya växelvisbidraget går hand i hand med en övergångslösning för denna grupp föräldrar. Det gäller särskilt med vetskapen om att detta är en grupp föräldrar med låga inkomster och som lever på marginalen. 15.4.2Konsekvenser för staten och kommuner Att avskaffa underhållsstödets växelvisstöd innebär en utebliven utgift på . Utredningen använder emellertid denna uteblivna utgift för att finansiera förslaget om växelvisbidrag, samt till att höja det särskilda bidraget för de föräldrar som har barn hela eller merparten av tiden. De administrativa besparingarna beräknas enligt uppgifter från bli . Den kraftiga utvecklingen av växelvis boende för barn tyder på att alltfler föräldrar uppenbarligen väljer denna boendeform trots att merparten av dem inte är berättigade till underhållsstödets väx- Konsekvenser av utredningens förslag elvisstöd.9 Detta talar för att barnets boendeform inte borde påver- kas nämnvärt om detta stöd avskaffas. Vilken typ av boendeform för ett barn som föräldrar väljer efter en separation bör dock enligt utredningen inte vara styrande för om samhället ska ge barn i dessa hushåll ekonomiskt stöd. Samhäl- lets ekonomiska stöd bör i detta avseende göras mer neutralt och i större utsträckning kopplas till respektive förälders försörjnings- ansvar för barnet. Det faktum att bostadsbidraget är inkomstprövat säkerställer att enbart föräldrar med behov av ekonomiskt stöd kan komma ifråga för bidraget. En positiv följd av förslaget att avskaffa växelvisstödet och ersätta det med ett växelvisbidrag inom bostads- bidraget är att endast en inkomstprövning behövs oavsett barnets boendeform. görs en form av inkomstprövning inom bostadsbidraget (mot aktuell hushållsinkomst som sedan stäms av ) och en annan form av inkomstprövning inom under- hållsstöd för växelvis boende (mot individuell taxerad inkomst). Systemen är olika både avseende inkomstnivåer och avtrappning.