sou · GZB366 · 2011-10-19 00:00:00 — EU ska alltså ta hänsyn till utvecklingsmålen inom andra politikområden, såsom det internationella samarbetet mot narkotika inom FN då åtgärder kan drabba utvecklingsländer. Detta kan förväntas leda till viss förändring i praktiken genom att detta mål är tydligare och till följd av politiska påtryckningar. Generellt kan EU:s utökade fokus på samstämmighet politik- områden emellan gynna mål nummer 16 i handlingsplanen: [o]m möjligt systematiskt inbegripa EU:s narkotikapolitik i förbindel- ser med länder och regioner utanför gemenskapen och inom den bred- are utvecklings- och säkerhetsagendan. Detta ska ske på grundval av strategisk planering och samordning mellan alla berörda aktörer. För detta mål finns bland annat följande åtgärd: [s]e till att EU:s förbindelser med tredjeländer avspeglar målen i EU:s narkotika- strategi och handlingsplaner. Åtgärder som denna kan möjligen i förlängningen främjas av den ökade samstämmigheten i EU:s politik, EU-delegationernas större befogenheter samt eventuellt stärkt ledar- skap och samordning av EU:s yttre åtgärder genom Höga represen- tanten med stöd av utrikestjänsten. Förtydligandet och förstärkningen av Europols mandat kan främja mål nummer 19 i handlingsplanen: [s]tödja kandidatländerna och de länder som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen. Detta i och med att Europol hör till de ansvariga parterna för åtgärden att [t]illhandahålla nödvändigt tekniskt och annat bistånd till dessa länder för att öka deras kännedom om på narko- tikaområdet och bistå dem i utförandet av de erforderliga åtgärderna, inbegripet de som antogs genom handlingsplanen mot narkotika för västra (åtgärd 60). Europol är visserligen inte den enda ansvariga parten för genomförandet av denna åtgärd, men Europol har i alla fall i teorin större möjlighet att ge stöd i arbetet för detta mål. Även ECNN är ansvarig part för åtgärd 60, att tillhanda tek- niskt och annat bistånd. Även om ECNN främst har i fokus, verkar ECNN också med partners i andra regioner i världen, för att utbyta information och expertis. Samarbete med europeiska och internationella organisationer inom narkotikaområdet är också centralt för ECNN:s arbete för att öka förståelsen av det globala narkotikaproblemet. ECNN:s, likt Europols, mandat förtydligas i och med Lissabonfördraget, vilket kan effektivisera dess verksam- het. ECNN:s arbete inom denna fråga kan också ändras något i och med att kommissionens arbete med kandidatländerna och de länder som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen delvis över- förts till utrikestjänsten under ansvar av Höga representanten. Mål nummer 20 i handlingsplanen är att [f]örbättra samarbetet med de länder som omfattas av den europeiska grannskaps- politiken. För att förverkliga detta mål ska medlemsstaterna och kommissionen [f]örbättra dialogen om narkotika med de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i ett bilateralt eller regionalt sammanhang, särskilt genom befintliga underkom- mittéer (åtgärd nummer 61). För samma mål ska kommissionen också uppmuntra dessa länder att använda det europeiska grann- skaps- och partnerskapsinstrumentet för att genomföra avsnitten om narkotika i handlingsplanerna för den europeiska grannskaps- politiken (åtgärd nummer 62). Detta mål kan främjas av att Lissabon- fördraget inkluderar en ny rättslig föreskrift om att utveckla ett speciellt förhållande med grannländer för att främja välstånd och god grannsämja. I detta syfte kan EU därmed sluta och tillämpa avtal som inte nödvändigtvis utgör fullfjädrade associeringsavtal. Lissabonfördraget ändrar förutsättningarna för EU-samordningen i multilaterala sammanhang. har det roterande ordförande- skapet samordnat EU-ländernas verksamhet och representerat EU i samband med FN:s med undantag för frågor där EU har exklusiv kompetens såsom prekursorer. I de frågorna har tagit ledningen. Lissabonfördraget kan ha bidragit till att ge EU förstärkt observatörsstatus i generalförsam- lingen i FN. Om EU får samma status även i såsom Ecosoc och dess underorgan återstår att se. Information, forskning och utvärdering Huvudprioriteringen inom det tvärgående temat information, forsk- ning och utvärdering är att förbättra förståelsen av narkotikamiss- brukets alla aspekter för att utöka den offentliga politikens kunskaps- bas och öka medvetenheten bland medborgarna om missbrukets samhälls- och hälsokonsekvens, samt bedriva forskning. Tre av åtgärderna inom denna huvudprioritering involverar Europol som en av flera ansvariga parter. Dessa åtgärder är: Utveckla huvudindikatorer för insamling av politiskt relevanta uppgifter om narkotikarelaterad brottslighet, olaglig odling, nar- kotikamarknader och interventioner för minskad tillgång samt utveckla en strategi för insamling av dessa uppgifter (åtgärd 67), Bedöma hur rådets beslut /387/RIF om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen fungerar och, om nödvändigt, ändra det (åtgärd 69), och Lägga fram en årlig framstegrapport till rådet och om genomförandet av handlingsplanen, med anpassade eller för- bättrade indikatorer och rapporteringsmekanismer för övervak- ning och utvärdering när så är lämpligt och nödvändigt (åtgärd 71). Med samma resonemang som ovan kan Europol förväntas vara något bättre att delta i och stödja arbetet för detta mål. Inom prioriteringen av information, forskning och utvärdering verkar ECNN för följande mål, att: Utöka kunskapsbasen på narkotikaområdet genom att främja forskning (mål 21), Garantera utbytet av korrekt och politiskt relevant information på området för olaglig narkotika (mål 22), Vidareutveckla instrument för övervakning av narkotikasituationen och effektiviteten hos insatserna mot narkotika (mål 23), och Säkra den pågående utvärderingen av narkotikapolitiken (mål 24). Inom ramen för dessa mål är ECNN:s, likt Europol, en av flera ansvariga parter för de tidigare citerade åtgärderna 67, 69 och 71. ECNN är också en av flera ansvariga parter för följande åtgärder inom samma ram: Rådet och kommissionen ska -fastställa framtida prioriteringar för EU:s forskning på området för olaglig narkotika och de mekanismer som fordras för att få fram ny kunskap, -utveckla nya angreppssätt och ny teknik, -stärka forskningskapaciteten genom att utveckla och fokusera dess strategiska inriktning och genom att vidta åtgärder för att förbättra samarbetet i EU (åtgärd 63), Medlemsstaterna ska tillhandahålla nödvändiga resurser till de nationella kontaktpunkterna i nätverket (12) för att upp- fylla skyldigheterna och kvalitetsstandarderna för ECNN-med- lemskap. De nationella kontaktpunkterna ska bidra till ECNN på grundval av årliga avtal och med lämpligt stöd från ECNN (åtgärd 64), Ytterligare förbättra och till fullo genomföra ECNN:s centrala epidemiologiska huvudindikatorer och utvecklingen av nya indi- katorer och åtgärder för minskning av efterfrågan på narkotika (åtgärd 65), och Utveckla analysinstrument för att bättre bedöma narkotika- politikens effektivitet och inverkan (bland annat modeller för utvärderingsverktyg, indikatorer för politikens effektivitet, analyser av offentliga utgifter osv.) (åtgärd 68). Lissabonfördraget bekräftar som nämnts kommissionens och ECNN:s arbete vad gäller att ta initiativ för att fastställa riktlinjer och indi- katorer, organisera erfarenhetsutbyten samt för att förbereda perio- disk övervakning och utvärdering (168.2 FEUF). Kommissionens och ECNN:s uppgift att förbereda genomförandet av periodisk övervakning och utvärdering fördragsfästs. Då Lissabonfördraget förtydligar vad unionen ska ägna sig åt kan detta medföra en effek- tivisering av genomförandet av dessa uppgifter. Som även det nämnt tidigare ligger Europol, Eurojust och ECNN inte längre inom olika pelare, vilket kan förenkla samordningen dessa byråer emellan. Detta kan få viss positiv inverkan på deras verksamhet med information, forskning och utvärdering. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvars- logistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. 43.Offentlig upphandling från eget företag? –och vissa andra frågor. 44.Fjärrvärme i konkurrens. –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. Framtida regelverk och ansvars- förhållanden på naturgasmarknaden i . 47.En samlad ekobrottsbekämpning. 48.Vård efter behov och på lika villkor –en mänsklig rättighet. –Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. 50.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 51.Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. 52.Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäk- ringen. 53.Ny instansordning för va-målen. 54.Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. 56.Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. 57.En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. 58.Skolans dokument – insyn och sekretess. 59.Spara i goda tider –för en stabil verksamhet 60.Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. 61.Vanvård i social barnavård. 62.Underhållsansvaret för statens renskötsel- anläggningar. – möjligheter och metoder. 64.Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. 65.Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. 66.Sveriges internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straff- rättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Utökat polissamarbete i och EU. [25] Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. [28] En ny upphovsrättslag. En reformerad domstolslagstiftning. [42] Förundersökning –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. [45] En samlad ekobrottsbekämpning. Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [15] Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Bättre insatser vid missbruk och beroende – Individen, kunskapen och ansvaret. Ett myndighetsgemensamt servicecenter. [38] Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. [40] Alkoholservering på särskilda boenden. Vård efter behov och på lika villkor – en mänsklig rättighet. Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. Ny instansordning för va-målen. [53] Kommunaliserad hemsjukvård. [55] Vanvård i social barnavård. – möjligheter och metoder. Statens roll i framtidens vård- och omsorgs- system – en kartläggning. internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. Offentlig upphandling från eget företag? – och vissa andra frågor. Spara i goda tider – för en stabil verksamhet + Bilagedel. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. Skolans dokument – insyn och sekretess. Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. Underhållsansvaret för statens renskötselanläggningar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] Etappmål i miljömålssystemet. [34] Rovdjurens bevarandestatus. yttrande över SKB:s Fud- program 2010. [50]. – kunskapsunderlag för havsplanering. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. Fjärrvärme i konkurrens. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i . Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. Internationella aktörer på narkotikaområdet Bilagor till Betänkande av Utredningen om internationella engagemang på narkotikaområdet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Utredningen om internationella engagemang på narkotika- området har gjort en omfattande kartläggning av de samarbeten som finns på området. För att underlätta för den som vill orientera sig ges här en redovisning av internationella samarbeten på olika nivåer; global, europeisk, nordisk och i . Dess- utom redovisas en innehållsanalys av de tre internationella narkotika- konventionerna. Avsikten är att bilagan ska kunna fungera som en uppslagsbok. Internationella samarbeten på narkotikaområdet Konventionerna – en sammanfattning................... Internationella samarbeten på narkotikaområdet 1.2Globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria ................................................ 1.6Internationella finansiella aktionsgruppen mot Samarbete på europeisk nivå ................................................... 2.3Organisationen för säkerhet och samarbete i 3.2Nordliga dimensionens partnerskapsprogram för hälsa och socialt välbefinnande ................................... Det nordiska samarbetet .............................................. Polis- och tullsamarbetet i ........................... 4.3Nätverket för den aktuella drogsituationen i Vid bildandet hade 51 medlemsländer. har antalet medlemmar ökat till 193.1 , som trädde i kraft , anger FN:s uppgifter, befogenheter, arbetsordning och organisation. Den preciserar också medlemsländernas rättigheter och skyldigheter gentemot organisationen och varandra. Stadgan upprättade sex huvudorgan: 3.Ekonomiska och sociala rådet Möjligheter finns också för generalförsamlingen att upprätta under- organ. Varje underorgan leds av en chef som utnämns av general- församlingen eller FN:s generalsekreterare. Inom FN finns sex officiella språk: arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. Alla officiella möten ska kunna följas på dessa språk och alla officiella dokument ska finnas tillgängliga på de sex språken. I detta kapitel beskrivs dels de organ som på ett eller annat sätt behandlar narkotikafrågor – generalförsamlingen, säkerhetsrådet, ekonomiska och sociala rådet samt sekretariatet – dels övriga organ som är av relevans för narkotikapolitiken. Generalförsamlingen2 är det centrala huvudorganet där alla FN:s 193 medlemsländer är representerade med en röst vardera. Med- lemsländerna är indelade i fem regionala grupperingar: 2www.un.org/en/ga och andra länder (, , och ) , som är medlem i FN , ingår liksom de flesta EU-länder i WEOG, det vill säga och andra länder. De EU-medlemmar som tidigare tillhörde ingår däremot i Östeuropagruppen. Till generalförsamlingens uppgifter hör att diskutera och ge rekommendationer i alla frågor som omfattas av samt att fatta beslut om FN:s årliga arbete och fastställa budgeten. Generalförsamlingen sammanträder i ordinarie session till och med december och därutöver i specialsessioner när så krävs. Narkotikafrågorna behandlas i tredje utskottet (sociala, huma- nitära och kulturella frågor). Finansiella, administrativa och perso- nella frågor behandlas i femte utskottet. FN:s programbudget är tvåårig och utskottet arbetar efter en tvåårsprincip där man vart- annat år fokuserar på budgeten och på personalfrågor. Säkerhetsrådet3 har huvudansvaret för att upprätthålla fred och säkerhet. Rådet har fem permanenta medlemmar (, , , och ) och tio icke-permanenta med- lemmar.4 De icke-permanenta medlemmarna väljs av generalför- samlingen för en period av och kan inte väljas om till en andra anslutande mandatperiod. Varje medlem har en röst. Beslut i sakfrågor kräver nio röster, inklusive samtliga fem permanenta med- lemmars röster. Medan andra FN-organ endast kan utfärda rekommendationer till medlemsländerna har säkerhetsrådet befogenhet enligt FN- stadgan att fatta beslut som är bindande för FN:s medlemmar. har vid upprepade tillfällen dis- kuterat narkotika som en säkerhetsfråga, särskilt i förhållande till och . Både FN:s generalsekreterare och UNODC:s exekutivdirektör – som regelbundet har bjudits in att tala inför 3www.un.org/Docs/sc 4Bosnien-Hercegovina, , , och och , , . säkerhetsrådet – har talat om sambandet mellan olaglig narkotika- handel och terrorism. hölls en öppen debatt om fred och säkerhet i med fokus på narkotikasmuggling som ett hot mot internationell säkerhet. Vid det tillfället talade FN-ambassadör på EU:s vägnar. I talet framförde EU att narko- tikahandel och andra former av organiserad brottslighet förvärrar den internationella instabiliteten och utgör ett hot mot staters säkerhet. EU pekade särskilt på de förödande konsekvenser detta medför för utvecklingsländer och länder i omvandling och under- strök sitt stöd till och länder i västra och Latin- i kampen mot narkotikahandeln. har antagit flera resolutioner där man med oro noterat sambandet mellan internationell säkerhet, terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, penningtvätt, handel med olagliga droger och olagliga vapen och understrukit behovet av att förbättra samordningen av insatserna på alla nivåer. Säkerhets- rådets ordförande har också gjort uttalanden i samma riktning. De resolutioner som säkerhetsrådet har antagit om säkerhetssituationen i har alla haft sambanden mellan opiumodling, narkotikahandel och säkerhet som ett centralt tema.5 En resolution har särskilt behandlat avledningen av prekur- sorer, det vill säga kemiska ämnen som används i olaglig till- verkning av narkotika.6 Bland annat uppmanar säkerhetsrådet alla medlemsstater att fullt ut följa bestämmelserna i artikel 12 narkotikabrottskonvention i syfte att täppa till de kryphål som utnyttjas av kriminella organisationer för att avleda kemiska pre- kursorer från den lagliga internationella handeln. Sekretariatet7, som i sig är ett av huvudorganen inom FN, har till uppgift att biträda de övriga huvudorganen, bland annat genom att utarbeta underlag för beslut och se till att besluten genomförs. Sek- retariatets arbetsuppgifter täcker alla de områden där FN är verk- samt. Översättningar av dokument till de sex officiella FN-språken ligger också inom sekretariatets arbetsområde. 5S/RES/1659 (2006), 1776 (2007) och 1806 (2008). 6S/RES/1817 (2008). 7www.un.org/en/mainbodies/secretariat/index.shtml Inom sekretariatet arbetar cirka 44 000 personer,8 stationerade runt om i världen. Förutom vid huvudkontoret i har anställda bland annat i och samt på ett betydande antal andra platser. Chef för sekretariatet är general- sekreteraren som utnämns av generalförsamlingen på rekommen- dation av säkerhetsrådet för en femårsperiod med möjlighet till återval. Sekretariatets anställda är internationella tjänstemän och är ansvariga endast inför FN. De får inte efterfråga eller ta emot instruktioner från någon regering eller organisation. 1.1.4Ekonomiska och sociala rådet Ecosoc9 är det centrala forumet för att diskutera internationella ekonomiska och sociala frågor och för att formulera rekommenda- tioner till medlemsstaterna och FN-systemet. Rådet har 54 med- lemmar valda av generalförsamlingen och fördelade på samma regionala grupperingar som i generalförsamlingen. Av dessa väljs 18 platser . Omval kan ske direkt efter en mandat- period. var tio av EU:s medlemsländer medlemmar i rådet, dock inte Sverige.10 Under Ecosocs paraply finns en rad funktionella och regionala kommissioner samt kommittéer och organ som inrättats av gene- ralförsamlingen eller Ecosoc för olika uppgifter, bland andra FN:s (Commission on Narcotic Drugs, CND), Internationella narkotikakontrollstyrelsen (, INCB) och (Programme Coor- dinating on HIV/AIDS, PCB). Rådet tar emot rapporter från dessa kommissioner och organ samt fungerar som en länk mellan dem och generalförsamlingen. Ecosoc har befogenhet att utarbeta och initiera undersökningar och rapporter inom sina ansvarsområden samt att framställa för- slag i alla sådana angelägenheter till generalförsamlingen, medlemmar och vederbörande fackorgan.11 Rådet får vidare utarbeta och underställa generalförsamlingen förslag till Composition of the Secretariat: staff demographics. Report of the Secretary General. A/65/350. 9www.un.org/en/ecosoc 10Belgien, , , , , , , , och . 11FN-stadgan artikel 62.2. internationella avtal12 samt sammankalla internationella konferen- ser. Exempelvis kan rådet enligt artikel 47 i den allmänna narkotika- konventionen besluta att låta inkalla en partskonferens för att ta föreslagna ändringar under övervägande.