sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — av de inskrivna i anstalt har narkotikabrott eller varusmuggling som huvudbrott. För missbrukare med kriminell belastning är återfallsfrekvensen i brott högre än för de kriminellt belastade utan missbruksproblem. När det gäller behandling är kriminalvården fortfarande underutvecklad, även om försök görs att öka behandlingsinslagen i verksamheten (ibid.). Traditionellt har brukarorganisationer inom missbruksområdet varit svaga. Det är först som patienter själva har organi- serat sig, som i () och (). Visserligen har RFHL också haft karak- tären av brukarorganisation men professionella från missbruksfältet har haft en framträdande roll i organisationens ledning. Även (Kriminellas revansch i samhället) är en brukarorganisation, men den organiserar också personer som inte har haft ett narkotika- missbruk. Brukarorganisationernas inflytande har begränsats av att de har varit oeniga i viktiga policyfrågor. Exempelvis har en organisation som varit stark motståndare till läkemedelsassisterad behand- ling, medan SBF och MBF varit varma förespråkare för denna vård. Om synen på missbrukare normaliseras och personer med missbruksproblem ses som en patientgrupp bland andra kommer ett ökat brukarinflytande att vara en självklarhet. Den prevention som är verksam kräver omfattande insatser som riktar sig till ungdomars totalsituation. Punktinsatser, som när en före detta missbrukare kommer till en skola och informerar om narkotika är enligt forskningen verkningslös. Den engelske for- skaren framhåller vikten av hur ett hälsobudskap uppfattas av mottagarna. För att budskapet ska nå fram krävs att dess negativa sida uppfattas som trovärdig och personligt relevant och inte kan avfärdas med att det bara gäller personer som är obegåvade och oerfarna. (1997). Narkotika i ett framtidsperspektiv En narkotikapolitik som bygger på att det är svårt att använda narkotika ger förmodligen resultatet att färre börjar men att hälso- situationen försvåras för dem som håller på. Polisiära insatser för att stoppa öppna drogscener (där narkotika används och säljs) bidrar förmodligen till att färre använder narkotika. Drogtester förs ofta fram som en metod för att tidigare upptäcka att ungdomar använder narkotika. Exempelvis RNS och FMN framhåller behovet att testa ungdomar redan i för att man ska få kännedom om ett missbruk . , professor i socialt arbete i , tillhör dem som ifrågasätter ett utökat testande (2004). Han menar att problemet inte handlar om att upptäcka narkotikamissbrukare – de ungdomar som använder narkotika är redan kända av myndigheterna – utan att hitta verksamma metoder för att hjälpa ungdomarna. Det är enligt bättre att lägga resurserna på hjälpinsatser, för att komma åt de orsaker som ligger bakom att en ungdom missbrukar narkotika, än på repressiva åtgärder, som tvångsmässiga urinprov. Foresight är en tankesmedja som är knuten till den brittiska rege- ringen. Den gör regelmässigt prognoser om den framtida samhälls- utvecklingen. Fyra brittiska narkotikaforskare fick uppdraget att utifrån sociologisk forskning förutse narkotikautvecklingen i de kommande tjugo åren (McKeganey et al. Gruppen valde att arbeta med fyra olika framtidsscenarier. Utgångs- punkten var en beräkning att landet har ca 350 000 problematiska narkotikamissbrukare. Prognosen landade i allt ifrån 300 000 till 1 000 000 missbrukare. Forskarna själva valde att i första hand föra fram det mest pessimistiska scenariot med en miljon problematiska missbrukare år 202512. De konstaterar att narkotikamissbruket har haft en våldsam expansion och att det är mycket osannolikt att den nuvarande problemnivån utgör taket. Vad som krävs för att hålla tillbaka den förväntade ökningen av missbruket är mer resurser i arbetet mot narkotikan. 12 I en ingress till analysen gör Government, dvs. den brittiska regeringen, en markering att missbruket har minskat och att prognosen enbart står för forskargruppen. It should be noted that this paper only looks in detail at the implications of worst case scenarios. Narkotika i ett framtidsperspektiv If we are to avoid the point where drug abuse reaches a level that is beyond the capacity of society to cope with it (and we have no way of knowing what that point may be) there will be a need to substantially increase funding in the areas of drug prevention, drug treatment and drug enforcement and to ensure that interventions in each of these areas are maximally effective (ibid: s. 5). Utifrån en jämförelse mellan storstadsområden med höga andelar narkotikamissbrukare och övriga landet drar forskarna slutsatsen att det finns ett förråd av sårbara personer som ännu inte har börjat använda narkotika. Om exempelvis kvinnor började få lika hög andel missbrukare som män skulle antalet stiga kraftigt. Likaså om missbruket utanför storstäderna steg till storstadsnivåer. En annan anledning till ett ökat antal är att missbruket ökar för varje generation. Bland åldringarna som dör är det få narkotikamissbrukare, medan varje ungdomsgeneration fyller på med nya. Forskarna tar upp ett antal konsekvenser om man får ett kraftigt ökat narkotikamissbruk i landet. 1.Fler narkotikarelaterade dödsfall. 2.Fler personer med infektionssjukdomar som hiv och hepatit. 3.Fler barn som växer upp i missbruksfamiljer. 4.Mycket stora ekonomiska och sociala kostnader. 5.Ökning av den narkotikarelaterade brottsligheten. 6.Ökad synlighet av personer med narkotikamissbruk i den off- entliga miljön. Likaså allt fler människor som har en anhörig med narkotikamissbruk. 7.Den illegala och legala ekonomin växer samman i allt större utsträckning. 8.Ökat politiskt inflytande för personer som är verksamma inom narkotikahandeln. 9.Förändrad narkotikapolitik som en anpassning till de ökade problemen. 10.Förändringar i utrikespolitiken i förhållande till de länder där narkotika produceras. Forskargruppen förutser också förändringar i den brittiska befolkningens attityder till personer med narkotikamissbruk. Narkotika i ett framtidsperspektiv förändringar kan gå åt två håll – antingen i form av större förståelse för personer med missbruk – eller så får man större motsättningar mellan narkotikamissbrukare och den övriga allmänheten (ibid). 7.9Resultat från enkäten till experter 7.9.1Hur kommer tillgången på narkotika se ut ? För att få större bredd på framtidsbedömningen har jag skickat ut ett antal frågor till trettio utvalda experter, varav 21 har svarat. Frågorna har rört förväntningar om tillgången på narkotika, miss- brukets utveckling och den framtida vården. Experterna är personer som arbetar inom beroendevården eller som forskar om narkotika- missbruk eller som har omfattande expertis om missbruk från andra verksamhetsfält. Den allmänna bedömningen bland experterna är att tillgången på olika narkotiska preparat även kommer att vara stor. Sannolikt fortsätter utvecklingen med att nya preparat, som liknar de etablerade drogerna, uppfinns och lanseras. Här kommer kontroll- myndigheterna ofelbart att befinna sig på efterkälken, eftersom det är svårt att kriminalisera ett preparat som ännu inte är ute på mark- naden. Flera av preparaten bygger dessutom på produkter som används inom den kemiska industrin för kommersiella ändamål. I enkäten har flera respondenter tagit upp ett förväntat ökat miss- bruk av preparat som importeras via Internet. I den senaste rappor- teringen från CAN tar man upp bland annat mefedron, spice och tramadol (CAN 2009). Dessa är också preparat som nämns flitigt bland deltagarna i internetportalen Flashbacks forum, där det finns en ständigt pågående diskussion bland användare om olika substan- sers berusningspotential. I en amerikansk studie om tonåringars drogvanor konstateras att användningen av receptbelagd medicin som berusningsmedel ökar. Ungdomarna väljer smärtstillande preparat som Oxycontin och Vicodin, eftersom de uppfattas som säkrare än gatudroger. är marijuana den vanligaste illegala drogen, men bland dem som debuterade med droger var det nästan lika många som använde receptbelagd medicin som marijuana (NSDUH, 2006). Experterna förutspår också en ökning av kokainmissbruket och några förväntar sig att cannabis kommer att öka. Narkotika i ett framtidsperspektiv att heroinet kommer att öka, förutom på opioidsidan i form av ett ökat missbruk av buprenorfin (Subutex, Suboxon). De flesta är överens om att några dramatiska förändringar i den framtida narko- tikakonsumtionen i inte är att vänta. Några röster om tillgången till narkotika: Jag tror vi kommer att se mer missbruk av narkotikaklassade tabletter (främst inhandlat över Internet). Ser tendenser och möter mer socialt etablerade missbrukare (yngre datakunniga) som handlat tabletter över nätet, främst smärtstillande och lugnande, såsom kodeinpreparat, tramadol och ångestdämpande bensodiazepiner. Inköp över Internet upplevs som anonymt, lätt och smidigt. Även insmuggling till av narkotikaklassade tabletter kommer att öka. När det gäller vilken typ av preparat som kommer att användas kommer det förmodligen att ske en fortsatt ökning av läkemedelsmissbruket, men överhuvudtaget kommer drogmarknaden när det gäller preparat att bli mer differentierad, det vill säga att den kommer att bestå av fler preparat- typer, dels de gamla, men också med tillförsel av nya. har missbruket i stort sett likadant ut med hasch, nikotin och alkohol som inkörsport till mer tyngre droger i form av amfetamin, kokain och heroin. I och med Internet kommer det nog att bli allt vanligare med mer hemmagjorda designade droger för olika behov och dessa kommer att tillverkas, säljas och modifieras utifrån hur människors behov ser ut och blir därför flexibla och precis som den moderna människan förväntas vara. Även fortsatt ökning av unga som missbrukar suboxone/subutex direkt eftersom det kommer att öppnas fler mottagningar för underhållsbehandling med ökad tillgång på dessa preparat såväl legalt som illegalt. Dock kommer tyngre droger alltid att finnas kvar för det är där som de stora pengarna finns. Utanför Internet är kopplingen mellan kokain och kriminalitet den realitet som många väljer att inte se. Här har kriminaliteten spridit sig med användandet och människor med hög social status har en kriminell identitet som vi inte känner igen. Kokain är inte speciellt dyrt sett till den livsstil den förknippas med. Här har vi ett helt annat socialt mönster och andra verktyg för avdramatisering än hos de unga som håller till på nätet. Två huvudinriktningar i som kanske är på väg att smälta samman, förortskriminella gäng och Stureplanseliten. I kristallkulan ser jag tydligt av ökad användning av cannabis. Det innebär att kunskapen om och behandling i olika situationer måste Narkotika i ett framtidsperspektiv fortsätta att utvecklas. Internetdroger kommer att minska eftersom effekten av dem inte motsvarar reklamen. Däremot kommer antalet skadliga ämnen att fortsätta att marknadsföras som bra alternativ till partydroger och cannabis. Eftersom de är kryddor eller andra växter så kommer de när de röks avge terpenoider, vilket egentligen skapar ett lätt lösningsmedelsrus. Den allmänna självbevarelsedriften kommer att göra de flesta av dessa preparat ointressanta. I och närliggande städer är missbruk av GHB ett växande problem. av ungdomarna missbrukar GHB. Drogen är enligt fältarbetarna försåtlig. Förutom risken för med- vetslöshet och andningsuppehåll bidrar den till att hämningar släpper och leder till sex med pornografiska inslag. Både pojkar och flickor blir sexuellt utsatta. När det gäller preparat etc. pekar ju olika kartläggningar på ett ökat användande av kokain, i , men också i . Och spridningen av olika gamla och nya, legala och illegala droger och psykoaktiva produkter visar ju på en utomordentligt stor uppfinningsrikedom som framtidens narkotikapolitik har att hantera. Hur denna marknad utvecklas hänger naturligtvis ihop med vad som händer inom ungdomskulturen i stort. Ingen större förändring kommer att ske av bruket av heroin. Heroin är ingen sexdrog eller partydrog, och sprids därför inte den vägen. Dessutom är de negativa konsekvenserna för stora för att heroin ska sprida sig till bredare grupper utanför de redan marginaliserade. Men de marginaliserade kan komma att börja tidigare med tyngre droger som heroin. 7.9.2Kan vi räkna med nya vågor av ungdomsmissbruk? Många av respondenterna pekar på den dåliga samhällsekonomin som både påverkar enskilda människors möjligheter att få arbete och bostad och myndigheters förmåga att organisera förebyggande insatser och vårdinsatser för dem som faller igenom systemet. Flera uttrycker oro över boendesegregationens följder och den svåra arbetsmarknadssituation som särskilt ungdomar med invandrar- bakgrund står inför. Sociologen befarar att allt fler invandrare från tredje världen kommer att rekryteras till proble- matisk konsumtion, eftersom de inte bereds plats i det svenska samhället. Bristen på hopp om en positiv framtid är en central drivkraft bakom problematisk konsumtion. och hennes kollegor på en ungdomsmottagning i betonar att det är viktigt att behåller sin restriktiva narkotikapolitik. Den har haft stor betydelse för att vi Narkotika i ett framtidsperspektiv trots allt inte har så stora problem på narkotikasidan som många andra länder. , som arbetar på FoU-Nordväst i , tar upp att ungdomsmissbruket (unga vuxna 18–) ur ett social- tjänstperspektiv är svårt att nå. är generellt inte organiserad för att arbeta med den här gruppen trots att det är en prioriterad grupp. Svårigheterna består bland annat av att många förnekar att de har problem samt att de ännu inte fått några konsekvenser av missbruket. , också hon socialarbetare, menar att mäns och kvinnors missbruk troligen kommer att jämnas ut alltmer . Unga kvinnor är oftare rökare än män och alkoholkonsumtionen har ökat bland unga kvinnor vilket sannolikt gör att en del även provar droger under alkoholens rus. Jag tror inte på några omvälvande förändringar. Trots allt prat om globalisering tycks de nationellt kulturella strukturerna vara ganska sega. Små, begränsade epidemier kommer att bryta ut då och då, men den typiskt svenska, låga nivån av experimentellt bruk kommer att bestå. Någon våg av ungdomsmissbruk har jag svårt att se framför mig, men klart är att Internet erbjuder nya vägar för att skaffa droger, vilket skulle kunna leda till en viss ökning. Frågan om vi kan räkna med en ny våg av ungdomsmissbruk är enligt min mening något felställd. Snarare än om så borde det vara när vara mer på sin plats. som socialarbetare med ungdomar i stadsdelen så fick jag en relativt bra bild av hur dessa ung- domar ser på användandet av narkotika och denna skiljer sig avsevärt mot den som min generation (70-talisterna) hade eller har. De unga i som jag stött på har i stort sett alla testat någon form av narkotika och de som inte har det känner flertalet som har det. Missbruket kommer att bli mer och mer individuellt. Folk kommer fortfarande att samlas för att missbruka tillsammans men då enbart i syfte att må bra själva. Solidariteten – om den ens har funnits – är bortblåst. Nätverken inom dessa kretsar kommer att finnas kvar men då enbart i syfte av att de fyller en funktion. Det finns några faktorer som innebär stora risker för ett ökat narkotikamissbruk. För det första den ökande ekonomiska segre- geringen i samhället, som bland annat handlar om försämringar av Narkotika i ett framtidsperspektiv socialförsäkringssystem, ghettoisering av stadsdelar och ökande arbetslöshet och utanförskap (i synnerhet bland unga). Andra faktorer som kommer att påverka den framtida missbrukssituationen är den tydliga tendensen till medikalisering av till exempel missbruksvården, men också barn- och ungdomspsykiatri. Användningen av psykofarmaka och andra läkemedel kommer inte bara att bidra till läckage, utan även till att allt fler kommer att se användning av läkemedel och droger som en självklar del av deras livsstilar. Ungdomar kommer troligen alltid att vara nyfikna och vilja experimentera med droger på olika sätt som en del av tonårsutvecklingen. De flesta vet att det är farligt med droger, men bara upplysning hjälper inte. Det behövs mer livskunskap och i andra sammanhang. Inställningen till livet behöver diskuteras på ett djupare plan för att få unga människor att vilja leva drogfritt och nyktert och se vinsterna med det som en motkraft mot ökad kommersialisering, maktbegär, pengar och relationer som en handelsvara. Inte minst på grund av finanskrisen har ungdomar svårare att ta sig in i det etablerade samhället – med jobb och egen bostad. i har pekat på att gruppen unga vuxna växer i gruppen hemlösa. Det här kommer att synas även i missbruks- statistiken. Också i gruppen invandrade personer växer missbruket och hemlösheten . Jag tror att ungdomar och invandrade kommer hamna alltmer utanför och att narkotikamissbruket framför allt kommer att öka i dessa två grupper. När nya droger med särskilda effekter dyker upp kommer vissa att fastna i ett missbruk. Mängden som gör det har troligen att göra med i vilken grad ungdomar känner sig som en del i samhället, har jobb och upplever en tillhörighet. Säkert kommer vi få nya vågor av ungdomsmissbruk. Jag ser dock inte några tendenser till legalisering i . Krav i den vägen har snarare mattats av gentemot . Kraven handlar snarare om att snabbare ille- galisera olika nya designade droger som säljs via nätet. Jag kan tänka mig att typ av droger för dem som drogar också förändras av tidsandan och av andra påtagliga beteenden. Med tanke på att rökning generellt minskat kraftigt bör droger som primärt röks inte öka, utan kanske tvärtom minska - i vart fall vad gäller nyrekrytering. "Färdigheten" att röka innebär en viss tröskel som fler då måste över. Å andra sidan finns en stark betoning på "energidrycker" och medikamenter, som kan medföra att droger som tas in oralt kan ligga närmare till i framtida missbruksvågor. Narkotika i ett framtidsperspektiv 7.9.3Är det sannolikt att några av dagens preparat kommer att legaliseras? Panelen räknar inte med några förändringar av exempelvis cannabis legala status. Om EU skulle besluta om en avkriminalisering av cannabis skulle tillhöra de allra sista länderna inom EU som anpassade sig till detta. Flera av experterna från pekade på den påverkan som den danska narkotikapolitiken har på situationen i . Om cannabis avkriminaliseras i räknar man med att skånska ungdomar kommer att öka sin förbrukning, eftersom tillgången på cannabis ökar i närområdet. Dessutom indi- kerar en avkriminalisering att cannabis är tämligen ofarligt, vilket leder till minskat motstånd mot att använda drogen. Svårt att svara på legaliseringsfrågan. Det skulle i så fall vara marijuana och cannabis men betraktas detta som inkörsporten i den fortfarande endimensionella synen på droger och missbruk... En annan drog som ligger närmare legalisering än andra preparat är khat – och OM det visar sig att det bara är somalier som använder detta så skulle det inte förvåna mig om den legaliseras eller åtminstone att eget bruk inte blir kriminellt. Men så finns det tecken på att den har spridit sig till andra människor plus en rörelse inom somaliska föreningar som varnar för khat som talar mot detta. Många av dagens preparat är ju på ett vis redan legala. Concerta, metadon, suboxone, cigaretter, alkohol, bensodiazepiner är samtliga sinnesförändrande och vissa ordineras ju som legal behandling trots det läckage och missbruk som förekommer. Ingen illegal drog kommer att bli legal som är närmast, spikar jag fast. Jag tror att det krävs en tyngd och problem- anhopning av apokalyptiska mått som i det latinska för att åstadkomma drastiska förändringar i vår syn på droger i en svensk kontext. Inga inbördeskrig, kokaodlande bönder eller nord- amerikanska rådgivare i sikte. Det svenska narkotikaeländet kommer att befinna sig inom hägnet av social- och vårdpolitik även fortsättningsvis. Legalisering förefaller ofta att diskuteras som en lösning på en del av drogmissbrukets baksidor, i en del EU-länder; och om detta genom- förs utan ordentliga, noggranna och nyanserade analyser (som skulle kunna förhindra att dylika lösningar föreslås) så kan det sluta riktig illa för många unga, men även för en del äldre. Narkotika i ett framtidsperspektiv stigmatiseras, accepteras och det förpassar brukarna och missbrukarna ut i marginalen, vilket självfallet kan skapa allvarliga psykosociala problem. I och med den nödvändiga öppenheten mellan länderna inom EU, så kan man nog förvänta sig import av såväl droger som av radikala/liberala idéer kring narkotikaproblemet, generellt. Opinionen kommer att öka i fler europeiska länder för att avkriminali- sera cannabis, vilket kommer att sätta press på hållning. I dagens har jag dock svårt att se hur ska kunna fort- sätta att lägga ribban på samma nivå som . Detta då flera av medlemsstaterna i unionen inte ser de lätta drogerna som särskilt prioriterade. I flera länder är det snarare så att det går åt motsatt håll och att innehav för eget bruk håller på att avkriminaliseras, om inte enligt lagen så enligt polisernas beteende. Jag har under mina resor runtom i sett hur poliser som struntar i att ingripa trots att människor sitter och rullar jointar helt öppet. I är det numera tillåtet att odla två stycken marijuanaplantor för eget bruk, i de delar av som gränsar mot så är det en enorm trafik över gränsen och i finns det svartklubbar som helt öppet skyltar med att de säljer cannabis utan att polisen gör några större tillslag. Så visst kommer vi att få se en förändring men jag tror snarare att det kommer att bli som får ge sig och inte tvärtom. Min gissning är att blir bland de sista länderna som avkrim- inaliserar och om detta händer kommer det inte att ske inom en överskådlig framtid. Om skulle avkriminalisera till exempel cannabis kommer det att ske därför att resten av EU har gjort det och svenska politiker kommer att gömma sig bakom nödvändigheten av en gemensam policy. 7.9.4Vad kan vi förvänta oss när det gäller narkomanvården? Finns det nya behandlingsmetoder som väntar bakom knuten? Är det några nya problem som vården kommer att möta ? Flera i panelen tar upp att narkomanvård är ett otidsenligt begrepp och bör ersättas av beroendevård, eftersom olika typer av rusmedelsmissbruk går ihop och förekommer . Likaså framhåller man behovet av samverkan mellan olika aktörer inom missbruksområdet, främst socialtjänst, beroendevård och psykiatri. Det finns en stor oro i gruppen (som har en tonvikt på social- arbetare och samhällsvetenskapliga forskare) för vad man kallar en Narkotika i ett framtidsperspektiv ökad medikalisering, det vill säga att mediciner får en allt större plats medan utrymmet för behandling som bygger på psykosociala interventioner minskar. Kopplingen mellan samhällsekonomi och nivån på missbruks- behandlingen tas upp av många av experterna. När skatteintäkterna minskar ute i kommuner och landsting är personer som har narkotika- missbruk en grupp som riskerar att hamna i skymundan. Den låga prioriteten för missbruksvården i urholkar rätts- säkerheten och legitimiteten för och psykiatrin som en väsentlig faktor i välfärden och som ombud för utsatta människor. Det cementerar också utanförskapet för dessa människor i och med att vi inte längre har några högre samhälleliga mål för att bryta detta djupa utanförskap. Diskriminering är ett begrepp som borde användas för att förstå konsekvenserna av den låga prioriteten för den enskilde och på gruppnivå. Med hänsyn till det fokus som ligger på evidensbaserad praktik och på samverkan, kommer utvecklingen av dagens narkomanvård troligen att påverkas till ett mer tydligt gemensamt arbete utifrån den biopsykosociala delen och medicinska kompetensen. Det som är notabelt är medikaliseringen som blivit ett betydande inslag med utökade platser inom metadon- och subutexprogrammen (för heroinmissbrukarna) främst i stor- städerna.