sou · GZB378 · 2011-12-01 00:00:00 — Exakt angivna återställningstider av samhällsviktiga funktioner kan t.ex. inte bestämmas generellt utan måste få avgöras från fall till fall och med hänsyn till lokala förhållanden och situationsspecifika omständigheter. Behoven kan t.ex. se olika ut i glesbygdskommuner i jämförelse med tätortskommuner. Hur kravet på den samhällsviktiga värmeförsörjningen ska nivåbestämmas för att infrastruktur och byggnader ska skyddas beror både på hustyp och på utomhustemperatur. Sådana särskilda förutsättningar måste dock beaktas i uppföljningen av resultatmålen (t.ex. i risk- och sårbarhetsanalyserna). I detta avseende kan det konstateras att arbetet med att formulera mål för krisberedskapen skiljer sig från ett arbete som handlar om att sätta mål för annan verksamhet genom att krisberedskapsmålen avser situationer som förutsätts inträffa mycket sällan. Det saknas såväl statistik som erfarenheter som inom andra sammanhang vanligen kan användas som stöd vid utvärdering och uppföljning av om målen för en verksamhet har uppnåtts. Det är t.ex. lättare att konstatera om tågtrafiken har kunnat hålla tidtabellen eller att ställa olika mätdata mot angivna nivåer i miljökvalitetsmålen än att följa upp mål inom krisberedskapen som avser effekten av förebyggande krisberedskapsåtgärder eller samhällets förmåga i en tänkt krissituation.5 I arbetet med resultatmål för dricksvattenförsörjningen diskuterades eventuella möjligheter att ange generella riktlinjer för tillgänglighet av dricksvatten, t.ex. för maximiavstånd till hämtningsställen vid störningar i dricksvattenförsörjningen eller för antal hämtningsställen i relation till antalet hushåll. Sådana formuleringar bedömdes dock på ett alltför detaljerat sätt utgöra en styrning av de åtgärder 5 En liknande problematik avseende svårigheten att utvärdera förebyggande verksamhet har belysts i en som argumenterar för att det är olämpligt att ange mål med exakta tal för brottsförebyggande åtgärder. , : Polisens prestationer – en om resultatstyrning och effektivitet (Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2010:3, ), s. 37. som de ansvariga aktörerna förväntas vidta vid en störning. Skälet till detta var att det skulle kunna inträffa krislägen då en åtgärd som är utpekad i ett alltför detaljerat resultatmål kanske inte skulle vara den mest ändamålsenliga åtgärden. För att mål- och resultatstyrning ska fungera är det, enligt SMART- kriterierna, viktigt att de mål som tas fram är accepterade av de aktörer som berörs av målen. För att få acceptans för förslagen till resultatmål var det angeläget att dessa togs fram i samverkan med berörda myndigheter. I arbetet med resultatmålen för livsmedels- och dricksvattenförsörjningen samverkade MSB med och och i arbetet med resultatmålet för värmeförsörjningen samverkade MSB med . För att få acceptans hos privata aktörer samverkade i sin tur med branschorganisationen . Också var en viktig samverkanspartner i arbetet. Resultatmålens grundläggande principer måste också accepteras i en bredare krets av aktörer. Särskilt viktiga i detta avseende är de myndigheter som anges som särskilt ansvariga för krisberedskapen i enlighet med förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap och som i förordningen anges som deltagare i samverkansområdena samt andra aktörer som deltar i samverkansområdenas möten. Arbetet med resultatmålen presenterades därför löpande för samverkansområdena. Genom dessa presentationer kunde MSB konstatera att det hos deltagande myndigheter, landsting och kommuner fanns både intresse och engagemang för resultatmålen. Innehållet i myndigheternas remissyttranden till MSB förstärkte detta intryck. Vikten av att få en bredare acceptans för arbetet med resultatmål för samhällets krisberedskap har bl.a. sin bakgrund i de beroendeförhållanden som finns mellan olika samhällssektorer. Sådana beroendeförhållanden kan t.ex. handla om att vissa samhällsfunktioner som elförsörjning, transporter samt IT och elektroniska kommunikationer eller betalningssystemet utgör stödfunktioner till livsmedels-, dricksvatten- och värmeförsörjningen. Om det inträffar störningar i någon eller några av dessa stödfunktioner – som också sinsemellan är beroende av varandra – kan störningarna spridas vidare och få allvarliga konsekvenser för dessa tre försörjningsområden. Detta behöver dock inte betyda att dessa beroendeförhållanden i alla lägen är avgörande för att lägstabehovet av dricksvatten, livsmedel och värme ska kunna tillgodoses. I krislägen kan det uppstå situationer där dessa tre försörjningsområden kan upprätthållas på en miniminivå och med hjälp av alternativa lösningar. I sådana extrema situationer kan vissa normala beroendeförhållanden vara av mindre relevans. Beredskapsåtgärder som avser att tillgodose individens närings- och energibehov via soppkök eller dricksvattenbehovet via hämtning från vattentankar är t.ex. inte nödvändigtvis beroende av fungerande elektroniska kommunikationer eller kortbetalningsförmedling.6 För att få acceptans för arbetet med resultatmålen måste också hänsyn tas till befintliga målarbeten inom respektive sektor. I det inledande arbetet genomfördes därför en kartläggning av livsmedels-, dricksvatten- och värmeförsörjningen. Kartläggningen inriktades mot förekomsten av formella avtal, författningar, rekommendationer eller riktlinjer i handböcker som skulle beaktas i arbetet. Syftet med denna genomgång var att undersöka i vilken utsträckning det redan fanns målformuleringar som skulle kunna användas inom det aktuella området. Även annat referensmaterial användes i arbetet avseende t.ex. utländska exempel samt tidigare utredningar och analyser. Som referensmaterial användes också rapporter från tidigare arbeten från KBM avseende grundläggande säkerhetsnivåer samt kritiska beroenden. Dessa arbeten byggde i sin tur till stor del på rapporter och resultat från ansvariga sektorsmyndigheter. Slutligen ska nämnas att resultatmålen, enligt ansvarsprincipen, ska ta hänsyn till den enskilde individens ansvar vid allvarliga händelser och kriser. Därför bör resultatmålen också accepteras av allmänheten. I utredningen konstateras att allmänheten bör informeras om innehållet i de föreslagna resultatmålen, så att den enskilda individen, framförallt i ett initialt skede av en kris och utifrån sina förutsättningar, ska kunna agera för att lindra konsekvenser och möta sina behov. Informationen kan avse praktiska råd rörande hur den enskilde ska agera för att kunna ta ansvar för sin egen säkerhet inom de områden där det formulerats resultatmål. 6 Erfarenheter av sådana alternativa lösningar som har använts för att tillgodose livsmedelsbehovet hos befolkningen har gjorts avseende elavbrottet i och finns beskrivna i i ett krisperspektiv (2011), s. 53–55. Det fjärde SMART-kriteriet handlar om att målen ska vara realistiska. För att bedöma huruvida resultatmålen kan anses realistiska krävs en löpande dialog med de ansvariga myndigheterna. En huvudfråga i sammanhanget handlar om det finns realistiska möjligheter att kunna genomföra de åtgärder som krävs för att motsvara hjälpbehovet i ett krisläge. En metod som kan användas för att bedöma om målen är realistiska är att undersöka vad som finns reglerat i författningar och förarbeten. Att myndigheter ska upprätta risk- och sårbarhetsanalyser regleras t.ex. i förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. I förordningen anges vad som särskilt ska beaktas i risk- och sårbarhetsanalyserna och att planerade åtgärder ska redovisas. Vikten av att dessa åtgärder också genomförs har poängterats i den första punkten i resultatmålen. För att hitta realistiska nivåer och kvantiteter för de olika funktionerna genomfördes undersökningar om hanteringen av tidigare krissituationer och vad som rekommenderas i handböcker avseende krisberedskapen. För dricksvattenförsörjningen anger t.ex. i en handbok om dricksvattenberedskapen att det uppstår ett behov av nödvattenleveranser till befolkningen. Av detta skäl ansågs det realistiskt att ställa krav på ganska snäva tidsramar för krisberedskapen för dricksvattenförsörjningen. Frågan om målen var realistiska kunde också prövas mot erfarenheter från tidigare händelser. Erfarenheter från hanteringen av en vattenläcka som drabbade 25 000 abonnenter i visade t.ex. att kommunen kunde ställa upp tankvagnar på 24 tappställen. Det konstaterades därför att det var realistiskt att förvänta sig att nödvattenförsörjningen skulle fungera från den tidpunkt då störningen inträffat. I samråd med konstaterades också att sådana krav inte bara kunde ställas på tätortskommuner utan också på glesbygdskommuner. Mot denna bakgrund antogs att om det uppstår ett krisläge med avbrott i dricksvattenförsörjningen, så är det rimligt att det ska kunna tillhandahållas dricksvatten för befolkningen. Detta angavs därför också i resultatmålet. På motsvarande sätt användes i arbetet med resultatmål för värmeförsörjningen exempel från en handbok från . I handboken konstateras t.ex. att har en planering som omfattar värmeförsörjning i ett krisläge för samtliga kommuninvånare.7 Med utgångspunkt i detta exempel formulerades ett generellt resultatmål om tillgången till uppvärmt utrymme vid avbrott i värmeförsörjningen. När det gäller kravet att målen ska vara realistiska bör det sägas att resultatmålen inte kan anses vara realiserbara i alla krislägen. Det finns alltid en risk för att det uppstår situationer som samhället inte har resurser att klara av. De resultatmål som har föreslagits av MSB är inte tidssatta på ett sådant sätt att de anger när ett mål ska vara uppfyllt. Det främsta skälet till detta är att resultatmålen ska omfatta alla typer av krislägen. Oavsett vilken typ av krissituation som inträffar så ska de nivåer som anges i resultatmålen kunna upprätthållas. I praktiken är det naturligtvis omöjligt att garantera detta, oavsett hur resultatmålen ser ut. Risken för att det uppstår situationer som är så pass omfattande och allvarliga att det inte går att nå resultatmålen kan reduceras men går inte att ta bort. Eftersom det alltid kommer att finnas tänkta scenarier som resultatmålen kan prövas emot och där målen är svåra eller omöjliga att nå, så är det inte ändamålsenligt att tidssätta resultatmålen. Istället bör resultatmålen användas återkommande för att pröva var gränsen går för vad samhället kan klara av i ett krisläge. Lärdomarna från arbetet med att ta fram resultatmål har i denna bilaga samlats under ett antal kriterier som avser vilka krav som ställs på uppföljningsbara mål i mål- och resultatstyrningen i staten. Dessa krav handlar om att målen ska vara specifika mätbara, accepterade, realistiska och tidssatta. De slutsatser som kan dras avseende möjligheterna att tillgodose dessa krav i arbetet med resultatmålen handlar om vikten av: 7 Värmestugor – vägledning. Information till kommunala beredskapssamordnare Internet ), s. 11. att begränsa antalet mål och tydligt avgränsa dessa från varandra (specifika mål), att noggrant pröva och analysera frågan om i vilken utsträckning det är möjligt att ta fram observerbara och siffersatta mål för samhällets krisberedskap avseende alla typer av krislägen (mätbara mål), att tillvarata och använda erfarenheter från tidigare arbeten och andra jämförbara länder (realistiska och accepterade mål), att använda befintliga samverkansstrukturer för att identifiera direkt berörda aktörer och för att informera om arbetet (accepterade mål) att det finns skäl att rikta särskilda informationsinsatser om resultatmålen till allmänheten (accepterade mål) samt att noggrant pröva och analysera frågan om i vilken utsträckning som det går att tidssätta mål för samhällets krisberedskap (tidssatta mål). 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + . 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. 43.Offentlig upphandling från eget företag? –och vissa andra frågor. 44.Fjärrvärme i konkurrens. –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . 47.En samlad ekobrottsbekämpning. 48.Vård efter behov och på lika villkor –en mänsklig rättighet. –Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. 50.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 51.Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. 52.Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. 53.Ny instansordning för va-målen. 54.Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. 56.Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. 57.En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. 58.Skolans dokument – insyn och sekretess. 59.Spara i goda tider –för en stabil verksamhet 60.Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. 61.Vanvård i social barnavård. 62.Underhållsansvaret för statens renskötselanläggningar. – möjligheter och metoder. 64.Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. 65.Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. 66.Sveriges internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. 67.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare e-förvaltning. 68.Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension. Del 1 + 2. 70.Sänkt moms på vissa tjänster? Del I + II. –med fokus på kvalitet! Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning? 73.På jakt efter den goda affären –analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen. Social trygghet vid gränsarbete i . 76.Våld och tvång under internationella militära insatser. 77.Hjälpmedel – ökad delaktighet och valfrihet + Lättläst. i det centrala betalningssystemet. Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Utökat polissamarbete i och EU. [25] Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. [28] En ny upphovsrättslag. En reformerad domstolslagstiftning. [42] Förundersökning –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. [45] En samlad ekobrottsbekämpning. Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. Del I + II. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Våld och tvång under internationella militära insatser. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [15] Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Bättre insatser vid missbruk och beroende – Individen, kunskapen och ansvaret. Ett myndighetsgemensamt servicecenter. [38] Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. [40] Alkoholservering på särskilda boenden. Vård efter behov och på lika villkor – en mänsklig rättighet. Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. Ny instansordning för va-målen. [53] Kommunaliserad hemsjukvård. [55] Vanvård i social barnavård. – möjligheter och metoder. Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. På jakt efter den goda affären – analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen. Social trygghet vid gränsarbete i . Hjälpmedel – ökad delaktighet och valfrihet + Lättläst. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. Offentlig upphandling från eget företag? – och vissa andra frågor. Spara i goda tider – för en stabil verksamhet + Bilagedel. Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension. Del 1 + 2. Sänkt moms på vissa tjänster? Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa. Skolans dokument – insyn och sekretess. Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet! Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning? Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. Underhållsansvaret för statens renskötselanläggningar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] Etappmål i miljömålssystemet. [34] Rovdjurens bevarandestatus. yttrande över SKB:s Fudprogram 2010. [50]. – kunskapsunderlag för havsplanering. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. Fjärrvärme i konkurrens. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare e-förvaltning. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i . Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + . Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. Genom beslut fastställde regeringen direktiv för en utredning om stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (Fi 2011:09). En särskild utredare skulle utses för att med utgångspunkt i en tidigare rapport i (Fi 2010/1619), ansvarsprincipen och förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap genomföra utredningen. Syftet var utarbeta förslag som kan ligga till grund för beslut av regering och riksdag avseende beredskap för och hantering av allvarliga avbrott och störningar i det centrala betalningssystemet. Inriktningen skulle enligt direktivet vara att utarbeta förslag till grundläggande säkerhetsnivåer för det centrala betalningssystemet. En ansvarig myndighet skulle föreslås som, utan att överta annans ansvar, får ett nationellt samordningsansvar för såväl förebyggande krisberedskapsåtgärder som åtgärder vid en akut kris i det centrala betalningssystemet. I uppdraget ingick att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Redovisning skulle ske . Till särskild utredare förordnades med början . Till utredningen har utsett en referensgrupp bestående av bitr. enhetschef och senior advisor , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), f.d. generaldirektör , ämnesråd Liso , , dep.sekr. , Försvarsdepartementet, enhetschef , samt ekonom och krisberedskapssamordnare , . Referensgruppen har haft tre sammanträden, varav ett heldagsmöte. Konsulten har biträtt utredningen som sekreterare från . Huvudsekreterare har varit jur.kand. En särskild bilaga Att arbeta med mål inom samhällets krisberedskap har utarbetats av fil.dr , MSB. Utredningen har genomfört besök hos och de största privata aktörerna inom det svenska betalningssystemet. Även , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt har besökts. Samråd har skett med (Fi 2011:02). Internationella dokument inom området har kartlagts och analyserats. Utredningen föreslår bl.a. att ska ha det samordnande nationella ansvaret för krisberedskapen i det centrala betalningssystemet. Vidare föreslås en ny lag om krisberedskap i det centrala betalningssystemet och smärre förändringar i lagen (1988:1385) om riksbank samt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utredningen överlämnar betänkandet (SOU 2011:78) Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet. Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag (2012:000) om krisberedskap i det Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)........................................................ Utredningens uppdrag och uppläggning........................ 3.2Myndigheternas redovisningar med anledning av 3.3Krisberedskapsmyndighetens beroende– och Kort beskrivning av centrala betalningssystemet ............ Beskrivning av centrala betalningssystemet............................ Definitionen av det centrala betalningssystemet.................... Begrepp och definitioner ......................................................... 5.3Förslag till grundläggande säkerhetskrav i rapporten Fi 2010/1619............................................................................. 5.4Tidigare arbete med olika typer av målformuleringar och 5.5 Risk- och sårbarhetsanalys....................................................... 5.6Funktionskrav på det centrala betalningssystemet i en 5.7 Kritiska beroenden mellan det centrala betalningssystemet och andra samhällsverksamheter ............ 5.8Förslag till grundläggande säkerhetskrav på det centrala betalningssystemet i en krissituation Samordning av krisberedskapsåtgärder ......................... Behov av samordning av krisberedskapsåtgärder................... 7.3Nuvarande system för samordning av 7.4Innehållet i ett förstärkt samordningsansvar för 7.5Valet av samordningsansvarig myndighet för Behovet av lagreglering ............................................... Val av regleringsform............................................................... Närmare om innehållet i författningsförslaget ......................