sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Fordons-, hantverks- samt handels- och administrationsprogram- men hör dock till de mest populära utbildningarna. Ungefär två tredjedelar av eleverna i försöksverksamheten är män och en tredje- del är kvinnor. Detta är en något större andel män jämfört med de ordinarie yrkesprogrammen. Inom utbildningarna industri, el och energi dominerar manliga elever. Kvinnorna dominerar istället inom utbildningarna barn- och fritid, omvårdnad och naturbruk. har totalt fördelat i statsbidrag sedan försöksverksamheten startade . har /11 fördelat i statsbidrag till 159 huvudmän som deltagit i försöksverksamheten. har fördelats till 131 kommunala huvudmän och fyra lands- ting. har fördelats till 24 fristående huvud- män. –2010 har huvudmännen kunnat söka ett särskilt bidrag för handledarutbildning och bidraget följs upp sepa- rat. Diagram 3.1–3.2 redovisar hur de kommunala huvudmännen har använt bidraget och diagram 3.3–3.4 beskriver hur de fristående huvudmännen har använt bidraget och . Huvudmännens användning av bidraget /11 redo- visas per termin på grund av den ändring som trädde i kraft i förordningen (2007:1349) om försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Förordningsändringen innebar att huvudmannen kan rekvirerar bidrag för två olika kostnadsslag; utvecklingskostnader och ersättning till arbetsgivare som har tagit emot lärlingselever. En ökning i ersättning till arbets- givare märks i och med förordningsändringen. Detta särskilt hos fristående huvudmän som endast använde av bidraget för att ersätta arbetsgivare. Denna andel hade våren 2011ökat till ! sedan försöksverksamhetens start har de fristående huvudmännen använt en högre andel av bidraget för ersättning till arbetsgivare än de kommunala huvudmännen. använde huvudmännen omkring hälften av bi- draget till ersättning till arbetsgivare och resterande del till utveck- lingskostnader, varav lärlingssamordnare upptog den största delen. Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 Diagram 3.1 Kommuners och landstings användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.1 består av följande sex kostnadsslag: skolpersonals- kostnader, elevkostnader, företagskostnader, administrationskost- nader, handledarutbildningskostnader samt övriga kostnader. I bi- laga 1 redovisas vilka kostnader som ingår i respektive kostnads- slag. De kommunala huvudmännen har huvudsakligen använt bidraget till tre kostnadsslag: till skolpersonal, till elevkostnader och till företagskostnader. Nästan hälften av bidraget har använts till kostnader för skol- personal vilket överensstämmer med hur de kommunala huvud- männen har använt bidraget tidigare. De tre största kostnaderna inom kostnadsslaget elevkostnader är externa kurser, matersättning och elevdatorer. /09 har de kommunala huvud- männen framförallt använt bidraget till lönekostnader, elevkost- nader och ersättning till arbetsgivare. Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 Diagram 3.2 Kommuners och landstings användning av bidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.2 visar sex kostnadsslag som de kommunala huvud- männen har använt bidraget . Huvudmännens kost- nader är fördelade i följande kostnadsslag: lärlingssamordnare, lärares kompetensutveckling, handledarutbildning, lärlingsråd, ersättning till arbetsgivare och övriga utvecklingskostnader. Kostnadsslagen i diagrammet kommer från rekvisitionsblanketten och dessa utgör tillsammans de två kategorierna utvecklingskost- nader och ersättning till arbetsgivare. Nästan hälften av bidraget har använts för ersättning till arbetsgivare som tagit emot lärlings- elever. och har den totala andelen av ersättning till arbetsgivare ökat från till . Anledningen till ökningen av bidrag som ges till arbetsgivare torde vara en följd av att det enligt förordningen inte längre finns ut- rymme för huvudmannen att själv behålla hela bidraget. Den största utvecklingskostnaden hos de kommunala huvudmännen är löne- kostnader för lärlingssamordnare, . Resterande är kost- nader för: att öka lärares kompetens, handledarutbildning och lär- Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 Dessa utvecklingskostnader är jämförelsevis små jämfört med omkostnaderna för lärlingssamordnare och ersättning till arbetsgivare. Kostnadsslaget lärares kompetens innefattar bland annat åtgärder som deltagande i konferenser och träffar, internfort- bildning, studiebesök, nätverksbildning och litteraturinköp. Diagram 3.3 Fristående huvudmäns användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.3 visar vad de fristående huvudmännen har använt bi- draget till . Huvudmännens kostnader har sam- manställts i sex kostnadsslag2. I bilaga 2 redovisas vilka kostnader som ingår i respektive kostnadsslag. Bidraget har framförallt använts till skolpersonalskostnader , elev- kostnader och administrationskostnader . De tre största kostnaderna inom kostnadsslaget elevkostnader är arbets- material, externa kurser och resekostnader. De två vanligaste kost- naderna som har redovisats inom skolpersonal är löner till karak- tärsämneslärare och kärnämneslärare. När det gäller kostnader för administration är det framförallt information och marknadsföring som utgör den största delen av omkostnaderna. 2 Kostnadsslagen är samma kategorisering som i diagram 3.1 och kommer från uppföljnings- blanketten . Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 huvudmännen har i allmänhet använt bidraget på samma sätt som under /10. Diagram 3.4 Fristående huvudmäns användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.4 utgörs av kostnadsslagen: ersättning till arbetsgivare, lärlingssamordnare, handledarutbildning, lärlingsråd, lärares kompe- tensutveckling, och övriga utvecklingskostnader. Samtliga kostnads- slag i diagrammet ovan faller inom kategorin utvecklingskostnader förutom ersättning till arbetsgivare. Drygt hälften av bidraget har de fristående huvudmännen rekvirerat för ersättning till arbetsgiv- are vilket är en ökning jämfört med tidigare. Det är en ökning från hösten . Löner till lär- lingssamordnare är den största enskilda utvecklingskostnaden, 22 pro- cent. Den näst största utvecklingskostnaden är kostnader som har Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 kategoriserats som övriga utvecklingskostnader, . 6 av 24 fristående huvudmän har rekvirerat bidrag för övriga utvecklings- kostnader. Det är framförallt Baggium Utbildning AB:s kostnader som utgör kostnadsslaget övriga utvecklingskostnader. Bidraget har bland annat använts till arbete med att fördjupa och utveckla kontakterna mellan skola och näringsliv. Till exempel har huvud- mannen kostnader i samband med att hitta fler företag att sam- arbeta med. Vissa av de ovan beskrivna kostnaderna är dock snar- lika de kostnaderna som övriga huvudmän har redovisat under kostnadsslaget lärlingssamordnare. Andra exempel på kostnader inom övriga utvecklingskostnader är utgifter för resor och logi till anställda i samband med deras uppdrag för att utveckla lärlings- försöksverksamheten. Resterande kostnadsslag i diagram 3.4 är: lärares kompetensutveckling, , lärlingsråd, och handledarutbildning, . Kostnader som finns för handledar- utbildning avser handledarträffar, studiedagar, föreläsningar, studie- resor samt framtagning av material. Typiska lärlingsrådskostnader är bedömning av det arbetsplatsförlagda lärandet, administration, lunch/fika och lärlingsrådsmöten, information till arbetsgivare, be- sök på företag samt samverkan mellan skola och arbetsliv. När det gäller använde de fristående huvudmännen av bidraget för att ersätta arbetsgivare. Vid en jämförelse mellan kommunala och fristående huvudmäns redovis- ning av bidraget och fram har kom- munala huvudmän genomgående lämnat en större andel som ersätt- ning till arbetsgivare än fristående huvudmän. Kommunala huvud- män gav av det totala bidraget som ersätt- ning till arbetsgivare medan motsvarande siffra hos de fristående huvudmännen var . Istället har de fristående huvudmän- nen använt av bidraget till administrations- kostnader (motsvarande andel för de kommunala huvudmännen är ). är första gången de fristående huvudmännen har använt en högre andel av bidraget som ersättning till arbets- givare än de kommunala huvudmännen. I försöksverksamheten har det blivit vanligt att någon i skol- personalen arbetar med att samordna lärlingsutbildningen. Både kommunala och fristående huvudmän beskriver att lärlingssamord- narens arbetsuppgifter bland annat ingår att rekrytera och kvalitets- säkra arbetsplatser, utforma rutiner för samarbete mellan skola och arbetsplats, administrera utbildningskontrakt och föra ut olika delar från kursplanen till moment på elevernas arbetsplatser. Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 munala och fristående huvudmän har använt en stor del av utveck- lingsbidraget till löner för lärlingssamordnare. har kom- munala huvudmän dock rekvirerat av bidraget till lär- lingssamordnare och de fristående har rekvirerat . En huvudman kan högst rekvirera per elev och termin för utvecklingskostnader. Resterande del per termin och elev som finns kvar att rekvirera som ersättning till arbetsgivare är . Men huvudmannen kan också välja att dra ned sina egna utvecklingskostnader och istället ge per elev och termin som ersättning till arbetsgivare. Endast Sala kommun har gett hela bidraget till arbetsgivaren. Totalt har betalat ut till huvudmän för ersättning till arbetsgivare under /11. av huvudmännen valde att inte alls ansöka om statsbidrag för ersättning till arbetsgivare. Andelen kommunala och fristående huvudmän som inte har rekvi- rerat bidrag för kostnader till arbetsgivare är nästintill lika; 35 pro- cent bland kommunala och bland fristående huvudmän. Däremot rekvirerar de fristående huvudmännen ett högre belopp i snitt per elev jämfört med de kommunala. Fristående huvudmän rekvirerar i snitt per elev medan kommunala huvud- män rekvirerar . Statsbidraget till försöksverksamheten med gymnasial lärlings- utbildning är ett riktat statsbidrag och en resurs utöver den ordi- narie finansieringen. har huvudmannen helt kunnat besluta vad bidraget ska användas till. Enligt de tre senaste3 budget- propositionerna avser bidraget att främst täcka företagens kost- nader för utbildningen. Efter då bidragets förut- sättningar ändrades kan man konstatera att huvudmännen redovisar betydligt större kostnader för ersättning till arbetsgivare än tidi- gare. Huvudmännen är inte tvungna att ersätta arbetsgivare men i och med att huvudmannen kan ansöka om bidrag för ersättning till arbetsgivare påverkar det huvudmännens användning av bidraget. Det är upp till huvudman och arbetsgivare att komma överens om storleken på ersättningen och vilka kostnader som ersättningen ska täcka. 3 2008/ 09:1, 2009/10:1 och 2010/11:1. Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 Ersättningsfrågan och statsbidragets betydelse för huvudmännen Frågan om ersättningens storlek till de arbetsplatser som tar emot elever i lärlingsutbildningen har uppmärksammats från många håll under arbete. Statsbidraget till försöksverksam- heten med gymnasial lärlingsutbildning är ett riktat statsbidrag som är en resurs utöver den ordinarie finansieringen. Frågan om ersätt- ning är komplex och synen på ersättning och dess storlek skiljer sig åt både mellan olika branscher och mellan stora och små företag. Ersättningen från skolhuvudmannen till arbetsplatsen varierar från ingen ersättning alls till, mera sällsynt, en nivå som nästan mot- svarar full kompensation för de kostnader företaget anser sig ha. Det senare gäller ett fåtal fall och i första hand vissa traditionella hantverksutbildningar. Som tidigare framhållits tycks ersättningen och dess storlek generellt sett spela en liten roll för företagens beslut att delta i försöket och påverkar inte den dagliga utbild- ningen på arbetsplatserna. I uppföljning av statsbidraget har skolhuvudmännen fått svara på en öppen fråga om vilken betydelse statsbidraget haft för dem. 157 huvudmän har svarat och svaren har kategoriserats i fem svarsområden. Många huvudmän anger att bidraget har varit viktigt för dem för att kunna över huvudtaget starta och delta i försöksverksamheten. Övriga svar som har lämnats är beskrivningar på en mer detaljerad nivå. Till exempel menar huvudmännen att lärlingsutbildningen kräver mer resurser för bland annat undervis- ning i mindre grupper, samordning av verksamheten och täta före- tagskontakter. Gemensamt system för riksprislista I sitt remissyttrande i anslutning till betänk- ande framhåller att tidigare försöksverksamheter av lik- nande karaktär som lärlingsförsöket har intresset att delta sjunkit då det extra statsbidraget minskat eller tagits bort helt. Så var t.ex. fallet när de gällde den förra lärlingsliknande initiativet Lärande i arbetslivet(). När det särskilda statsbidraget, per elev avvecklades minskade antalet deltagande elever i från över 1 500 till drygt 400 elever. ser därför behovet av en mer långsiktig och genomarbetad lösning i syfte att stödja kvaliteten i Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 det arbetsplatsförlagda lärande. Oavsett om det sker inom ramen för gymnasial lärlingsutbildning eller skolförlagd yrkesutbildning. föreslår därför att myndigheten får bör få i uppdrag att jämföra och analysera kostnader för gymnasial lärlingsutbildning i förhållande till skolförlagd yrkesutbildning, samt utreda modeller för ett gemensamt system för riksprislista anpassat till yrkespro- grammens båda utbildningsvägar. I detta ligger enligt Kommitténs uppfattning ett delvis nytt syn- sätt, där medverkande företag på samma sätt som friskolor genom en reguljär skolpeng kunde få kompensation för sin utbildnings- insats och där diskussionen inte längre primärt handlar om ett extra statsbidrag. Detta synsätt ligger enligt Nationella lärlingskommittén i linje med kraven på en reglering och högre krav på samverkan med arbetslivet i strävan efter högre kvalitet i den arbetsplatsför- lagda delen. 5.10Företagens erfarenheter av försöksverksamheten Det är normalt skolan som är initiativtagare till kontakten med företagen och som sprider information om försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar. Branschorganisationer och branschföre- trädare har däremot inte spelat någon framträdande roll för före- tagen när det gäller frågor kopplade till lärlingsförsöket. Branschen uppges inte heller vara en viktig källa till information eller för att motivera deltagande i lärlingsförsöket trots att flera branscher tagit fram omfattande material om lärlingsförsöket. Möjligtvis är det så att branschorganisationerna primärt upplevs ha en roll på central nivå i programråd osv. snarare än i relation till det enskilda före- taget. För företagen är det främst inledningsvis en krävande uppgift att ha en lärling på en arbetsplats. Däremot anser man att det där- efter ger positiva effekter för företagen. Företagen anser att de får ett positivt tillskott till sin arbetsplats. Skolorna uppger att de med- verkande företagen överlag är seriösa och gör en bra insats. Enstaka byten av platser förekommer därför att något inte fungerar på arbets- platsen eller att företaget inte kan erbjuda en allsidig lärlingsplats. Kommitténs studier visar tydligt att flera företag ser lärlings- utbildningen som en framtida plattform för rekrytering av nya Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 Framtida rekrytering är det viktigaste och vanligaste motivet till varför företagen tar emot lärlingar. Hela tre fjärdedelar av respondenterna i enkäten har angett rekryteringsmöjligheten som skäl till att ta emot en lärling och resultatet stärks i intervju- erna. I intervjuerna framkommer det också att flera arbetsplatser upplever det som positivt att de ges möjlighet att bidra till branschens kompetensförsörjning och till en utbildning som lever upp till de krav som ställs i arbetslivet. Företagen framhåller att de också får möjlighet att forma morgondagens arbetskraft. pekar också på ett bredare perspektiv där man vill bidra till utvecklingen i branschen som helhet eller det lokala samhället. En del företag lyfter också fram att företaget och dess anställda utvecklas i mötet med de unga. Lärlingarna bidrar med ny kunskap och nya perspek- tiv, och den växelverkan som förefaller finnas mellan de gedigna yrkeskunskaper som handledaren har och de nya kunskaperna och perspektiven som lärlingen har, föder kunskapsutveckling för både handledaren/företaget och lärling och kan dessutom vara en viktig länk i generationsväxlingen och kompetensförsörjningen inom före- taget eller yrket. Andra positiva effekter av att ha en lärling på arbetsplatsen kommer också fram. Det är glädjande att så många presumtiva företag tycker att det skulle vara givande och tankeväckande också för den egna arbetsplatsens utveckling. Handledare och andra an- ställda på företaget skärper sig för att lära ut hur arbetet ska utföras på bästa möjliga sätt och får svara på frågor om arbetsuppgifter och arbetsmetoder som man som van yrkesperson sällan själv reflek- terar över. Självklart bidrar arbetsplatser som tar emot lärlingar till att uppfylla nationella utbildningsmål, men sett ur ett större per- spektiv så kan lärlingsutbildningen dessutom vara en viktig länk i generationsväxlingen och kompetensförsörjningen inom företaget eller yrket. En central slutsats från undersökningen är att många av de arbets- platser som tar emot lärlingar ser det som en strategiskt viktig insats för företaget och branschens kompetensförsörjning och inte enbart som en tjänst för samhället. De företag och organisationer som medverkar har generellt en bred tidigare erfarenhet av att ha elever under utbildning och praktik på arbetsplatsen. Det är dock tydligt att det finns en viss osäkerhet inom arbetslivet om skill- naden mellan de olika former av arbetsplatsförlagt lärande som ut- bildningssektorn har önskemål om. Det finns ett behov av för- bättrad information till företag och organisationer om olika typer Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 av arbetsplatsförlagt lärande i allmänhet och om gymnasiala lärlingar i synnerhet och vilken roll företaget har i de olika modellerna. Genom kravet på ett utbildningskontrakt och förarbetet inför detta borde dock många frågor, i varje fall när det gäller gymnasial lär- lingsutbildning, klarna! Kostnaden respektive nyttan för arbetsgivaren av att ha en lärling kan variera. Delvis beror det på arbetsuppgifternas innehåll. Inom vissa områden kan eleven göra stor nytta, trots att det ger eleven en bra utbildning. Inom andra områden kan arbetsuppgift- ernas karaktär innebära att en lärling mest medför kostnader för företaget. Kostnaden och nyttan är givetvis också beroende av den enskilde lärlingens kunskaper och förmåga. Balansen mellan utbildning och arbete i lärlingsutbildningen har alltid varit en fråga som varit viktig att reglera. I denna utbildning ska eleven lära sig yrket genom att under handledning praktiskt jobba med de arbetsuppgifter som är lämpliga. Antalet lämpliga arbetsuppgifter vidgas successivt . Mot slutet av lärlingsperioden bör lärlingen kunna delta i alla i yrket förekom- mande arbetsuppgifter. Det har rått en bred samsyn om att en nyantagen lärling oftast i begränsad utsträckning kan bidra till produktionen. Handlednings- kostnad och andra kostnader, för till exempel material och verktyg, är relativt stora jämfört med den nytta lärlingen gör. Längre fram gör lärlingen större nytta i förhållande till kostnaderna. Frågan om ersättningens storlek till de arbetsplatser som tar emot elever i lärlingsutbildningen har som tidigare framhållits uppmärk- sammats från många håll under arbete. Frågan är komplex och synen på ersättning och dess storlek skiljer sig åt både mellan olika branscher och mellan stora och små företag. Er- sättningen från skolhuvudmannen till arbetsplatsen varierar från ingen ersättning alls till, mera sällsynt, en nivå som nästan motsvarar full kompensation för de kostnader företaget anser sig Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 Det senare gäller i första hand vissa traditionella hantverks- utbildningar. Statsbidrag har utgått med per ianspråktagen lärlingsplats samt läsår till skolhuvudman som deltar inom försöks- verksamheten. Dessutom finns ett särskilt statsbidrag för handledar- utbildning om . Skolhuvudmannen har beslutat om hur stats- bidraget ska användas och fördelas på olika kostnader inklusive er- sättning till företag. Genom en förändring i förordningen får högst användas för huvudmannens utvecklingskostnader. Ersättning betraktas inte som en central fråga Det är endast ett fåtal arbetsplatser som fått ersättning från skolan för att ta emot en lärling. av de tillfrågade arbets- platserna har fått någon form av ersättning för sitt åtagande. Den typ av ersättning företagen får varierar något. Några företag får en mindre summa pengar per termin som tillfaller verksamheten. Van- ligare är att ge ersättning för lärlingarnas arbetsverktyg, arbets- material och arbetskläder eller får matbidrag för lärlingen. Hand- ledarna får som regel ingen extra ersättning för sitt handledarskap. Några företag redovisar att skolan köpt tjänster av företaget i form av kurser till lärlingen eftersom skolan själv inte kunnat tillhanda- hålla dessa. Detta är givetvis en speciell form av ersättning som inte utgör ersättning för att ta emot lärlingen utan snarare för en köpt tjänst. Arbetsplatserna som tillfrågats i företagsundersökningen påpekar att det främst inledningsvis är tids- och resurskrävande att ha en lärling på arbetsplatsen. Detta kan dock successivt återbetala sig , i takt med att lärlingen blir duktigare och allt mer kan bidra i arbetet. De allra flest tycks dock anse att det varit värt mödan och skulle kunna tänka sig att ta emot en lärling igen. Intressant var även att majoriteten av företag inte heller ansåg att de borde ha någon ersättning. Resultaten av de två undersökningarna visar således att före- tagen inte ser ersättning som en central fråga och hälften anger att ersättning är oviktigt eller mindre viktig i sammanhanget. Intervju- erna stärker bilden av att ersättningen så gott som aldrig tycks vara avgörande för beslutet att ta emot en lärling. Det tycks inte heller påverka utbildningens organisering eller tiden som avsätts för hand- ledning. Då särskild utrustning krävs kan dock ersättningen vara av Erfarenheter av försöksverksamheten 2008/09–2010/11 betydelse och ersättning för att gå handledarutbildning och täcka utebliven produktionsintäkt förespråkas av ett par arbetsplatser. Frågan är om det finns andra modeller än rent finansiella som kan stödja företagen, t.ex. genom en närmare och mer kontinuerlig dia- log med skola och yrkeslärare. Intervjuundersökningen visar att företagen ofta har begränsade kunskaper om lärlingsutbildningens innehåll och upplägg som de kommer till uttryck i de nationella styrdokumenten. Företag och organisationer behöver stöd från skolan för att kunna omsätta inne- hållet i styrdokumenten till aktiviteter och kunskapsmål som kan genomföras och uppnås på arbetsplatsen. Denna planering borde rimligtvis utgöra ett mycket viktigt underlag för kontakterna mellan skola och företag. Behovet av ökade kunskaper gäller också bedöm- ning och underlag för betygssättning där företagen i varierande utsträckning deltar och där utbildningsmål och betygskriterier inte alltid är väl kända. Vi har frågat företagen om man kan tänka sig att anställa lär- lingen, antingen eller efter avslutad utbild- ning. Ungefär hälften av företagen är öppna för att anställa lärling- arna . pekar på att det skulle kunna vara en viktig för eleverna och bidra till ökat engage- mang och motivation. Företagen menar dock att detta är något som skulle kunna vara aktuellt först när lärlingarna lärt sig mer, kanske under andra eller tredje läsåret.