sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Be- stämmelser som rör tillstånd att driva bankrörelse och om den rörel- se som en medlemsbank får driva samt andra bestämmelser som är gemensamma för bankaktiebolag, sparbanker och medlemsbanker finns i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Lagen om medlemsbanker innehåller dessutom särskilda bestäm- melser om sådana europakooperativ enligt SCE-förordningen2 som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse. 17.3.1Utformningen av reglerna om medlemsbanker Bedömning: Medlemsbanker bör i associationsrättsligt hänseen- de regleras av bestämmelserna i den föreslagna nya förenings- lagen. När det är motiverat med särregler för medlemsbanker, bör dessa tas in i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Vägledan- de för bedömningen av när särbestämmelser ska ställas upp bör huvudsakligen vara den motsvarande regleringen för bankaktie- bolag i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Ett bankaktiebolag är ett aktiebolag som har fått tillstånd att driva bankrörelse. Vissa bestämmelser om bankaktiebolag finns i 10 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse. I associationsrättsligt hänseende regleras emellertid bankaktiebolagen av aktiebolagslagen – till vilken lagen om bank- och finansierings- rörelse hänvisar – kompletterad av ett mindre antal särbestämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse. 1995/96:74 s. 108 f. 2Rådets förordning (EG) nr 1453/2003 av om stadga för europeiska koope- rativa föreningar. Avveckling av lagen om medlemsbanker överväganden som gjordes när denna reglering tillkom var att aktie- bolagslagens bestämmelser var tillräckliga för att skydda aktieteck- nare, aktieägare och borgenärer i allmänhet. Motiven för att ändå i vissa avseenden ha särskilda associationsrättsliga bestämmelser var av olika slag. Till en del motiverades särbestämmelserna av bankaktie- bolagens särställning, dvs. deras betydelse för stabiliteten i det finan- siella systemet och det faktum att de står under tillsyn.3 De associationsrättsliga reglerna för medlemsbanker överensstäm- mer i de flesta avseenden med föreningslagens bestämmelser. Detta är också naturligt. Medlemsbanker är i grunden kooperativa företag av samma slag som ekonomiska föreningar i allmänhet och principer- na för den associationsrättsliga regleringen bör då också vara desam- ma. Likheterna mellan medlembankerna och ekonomiska föreningar i allmänhet är av samma slag som likheterna mellan bankaktiebolag och vanliga aktiebolag. Det framstår mot den bakgrunden som lämp- ligt att applicera den lagtekniska lösning som har valts för bankaktie- bolagen – dvs. att aktiebolagslagen utgör grunden för regleringen och att de nödvändiga särbestämmelserna tas in i lagen om bank- och finansieringsrörelse – även på medlemsbanker. Föreningslagen bör alltså utgöra utgångspunkten för regleringen av medlemsbanker. Det kan ske genom att det i lagen om bank- och finansieringsrörelse tas in en bestämmelse om att föreningslagen ska tillämpas på eko- nomiska föreningar som driver bankrörelse, om inte annat är särskilt föreskrivet. Den särreglering i avgränsade frågor som krävs – i de flesta fall i syfte att trygga den finansiella stabiliteten – bör sedan väsentligen tas in i lagen om bank- och finansieringsrörelse. När det sedan gäller frågan vilka särbestämmelser som behövs är det naturligt att utgå från de överväganden som gjordes i samband med att regleringen av bankaktiebolagen anpassades till aktiebolags- lagen.4 De avvägningar som då gjordes framstår i allt väsentligt som helt relevanta även i detta sammanhang. Vi har t.ex. inte funnit an- ledning att generellt lagreglera medlemsbanker mera ingående än bankaktiebolag. Mot denna bakgrund bör regleringen av bankaktie- bolagen tjäna som utgångspunkt vid bedömningen av behovet av särbestämmelser för medlemsbanker. 1997/98:166 s. 1. 4Se främst prop. 1997/98:166. Avveckling av lagen om medlemsbanker 17.3.2Behovet av särreglering för medlemsbanker Förslag: Den nya föreningslagens bestämmelser om bildande av en ekonomisk förening och om innehållet i föreningens stadgar ska tillämpas även på medlemsbanker. För att en medlemsbank ska få bildas och kunna registreras ska det dessutom krävas att de särskilda förutsättningar för till- stånd som uppställs i 3 kap. lagen om bank- och finansierings- rörelse är uppfyllda. Det nuvarande kravet på att en medlemsbank ska anmälas för registrering från det att den fick tillstånd att driva bankrörelse utmönstras. En medlemsbank definieras som en ekonomisk förening som har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att driva bankverksamhet i vilken medlemmarna deltar genom att använda bankens tjänster som insättare eller på annat sätt. Så bör det vara även i fortsättningen. Vad som är speciellt med en med- lemsbank är dock att den ska driva bankverksamhet, dvs. tillstånds- pliktig verksamhet. Den kan alltså inte starta sin verksamhet förrän sådant tillstånd har meddelats. En förutsättning för att en ekonomisk förening av det angivna slaget ska anses som en medlemsbank bör därför vara att den har fått tillstånd att driva bankrörelse (jfr defini- tionen av bankaktiebolag aktiebolag som har fått tillstånd att driva bankrörelse). Detta får betydelse för hur bestämmelserna om bildande av med- lemsbanker bör utformas. De grundläggande kraven för bildande av en ekonomisk förening som vi har föreslagit framstår som ändamåls- enliga även i fråga om medlemsbanker; minst tre personer bör såle- des träffa en överenskommelse om att bilda föreningen (medlems- banken), utforma stadgar, utse en styrelse och gå in i föreningen som medlemmar. För att den därigenom bildade ekonomiska föreningen ska utgöra en medlemsbank bör emellertid dessutom krävas att den har fått tillstånd att driva bankrörelse. Detta följer dock redan av den ovan föreslagna definitionen av medlemsbank och kräver ingen ytterligare lagreglering. Givetvis bör förekomsten av ett tillstånd att driva bankrörelse vara en förutsättning för att medlemsbanken ska kunna registreras som sådan. Även detta följer utan vidare av den föreslagna defini- tionen av medlemsbank. Avveckling av lagen om medlemsbanker I 2 kap. 5 § andra stycket lagen om medlemsbanker finns ett sär- skilt villkor för registrering av en medlemsbank, nämligen att banken har ett sådant startkapital som sägs i 3 kap. 7 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Bestämmelsen framstår som onödig, eftersom existensen av detta startkapital också är en förutsättning för att till- stånd att bedriva bankrörelse ska kunna meddelas. Vi föreslår alltså inte någon bestämmelse av det aktuella slaget. Enligt 2 kap. 5 § lagen om medlemsbanker ska en nybildad med- lemsbank anmälas för registrering senast från det att den fick tillstånd att driva bankrörelse. Någon motsvarande bestäm- melse finns inte för bankaktiebolag. Enligt vår mening bör i stället den sexmånadersfrist, räknad från bildandet av föreningen, som vi har föreslagit i fråga om ekonomiska föreningar i allmänhet, gälla. Det kan tilläggas att denna sexmånadersfrist enligt en särskild be- stämmelse i 3 kap. 9 § lagen om bank- och finansieringsrörelse ska räknas från det att föreningen fick tillstånd att bedriva bankrörelse. Förslag: En medlemsbanks stadgar ska inte behöva innehålla upp- gift om användningen av medlemsbankens vinst. Bestämmelserna i lagen om medlemsbanker om innehållet i medlems- bankens stadgar överensstämmer i allt väsentligt med föreningslagens motsvarande bestämmelser. Två avvikande bestämmelser finns dock; medlemsbankens stadgar ska innehålla uppgift om de rörelsegrenar som banken avser att bedriva och uppgift om villkoren för medlem- skap i banken. Den förstnämnda bestämmelsen motsvarar närmast vad som sägs i föreningslagen om att stadgarna ska ange verksamhetens art. Vi har föreslagit en bestämmelse om att stadgarna i en ekonomisk för- ening ska ange vilken verksamhet som föreningen ska bedriva. Den bestämmelsen framstår som tillräcklig även för medlemsbanker. Det kan tilläggas att regleringen för bankaktiebolag inte innehåller någon bestämmelse av det slag som finns i lagen om medlems- banker. Vårt förslag till ny föreningslag innehåller inget krav på att stad- garna ska innehålla uppgift om villkoren för medlemskap. Enligt vår mening finns det inte heller tillräcklig anledning att i detta avse- Avveckling av lagen om medlemsbanker ende ställa andra krav på stadgarna för en medlemsbank än på stad- garna för en vanlig ekonomisk förening. Vi föreslår därför inte hel- ler i denna del någon särbestämmelse för medlemsbanker. Det kan tilläggas att en medlemsbank som inom öppenhetsprincipens ramar vill uppställa särskilda villkor för medlemskap i banken givetvis ändå kan göra detta. En annan skillnad mellan föreningslagen och lagen om medlems- banker är att stadgarna för en medlemsbank inte behöver innehålla något om hur vinsten ska fördelas. Detta har motiverats med att banken inte borde bindas upp vid bestämmelser om vinstutdelning.5 Vi gör ingen annan bedömning. I detta avseende bör därför lagen om bank- och finansieringsrörelse innehålla en särbestämmelse av angivet slag. Förslag: Den nya föreningslagens bestämmelser om medlemskap i en ekonomisk förening ska gälla även för medlemsbanker. Det ska dock inte vara möjligt att anta s.k. investerande medlemmar. En juridisk person som en medlemsbank har ett dominerande inflytande i ska liksom inte kunna vara medlem i banken. En medlemsbanks verksamhet består i att banken i medlemmarnas intresse driver bankverksamhet som medlemmarna deltar i genom att använda bankens tjänster som insättare eller på annat sätt. I av- snitt 6.5.2 har föreslagits att ekonomiska föreningar ska kunna anta medlemmar som inte har för avsikt att delta i föreningens verksam- het men som betalar medlemsinsats och har rösträtt, s.k. investerande medlemmar. Vi bedömer dock att dessa bestämmelser inte kommer att vara av någon praktisk betydelse för medlemsbanker och lämnar därför inte något förslag om att medlemsbanker ska kunna anta in- vesterande medlemmar. Enligt 3 kap. 1 § andra stycket lagen om medlemsbanker får en juridisk person som en medlemsbank har ett dominerande inflytan- de i inte vara medlem i banken. Motsvarande reglering saknas i och för sig för bankaktiebolag. Ett borttagande av bestämmelsen skulle emellertid kunna öppna för kringgåenden av det kooperativa krav som gäller för alla ekonomiska föreningar. Vi föreslår därför att en 5 Se prop. 1995/96:74 s. 150. Avveckling av lagen om medlemsbanker motsvarande särbestämmelse tas in i lagen om bank- och finansie- ringsrörelse. I övrigt torde de bestämmelser om medlemskap som enligt den föreslagna nya föreningslagen ska gälla för ekonomiska föreningar i allmänhet vara väl lämpade också för medlemsbanker. Förslag och bedömning: En medlemsbanks ekonomiska verk- samhet ska huvudsakligen bedrivas i medlemsbanken eller dess dotterföretag. Vårt förslag om att ekonomiska föreningar ska kunna bedriva extern verksamhet (se avsnitt 6.6.1) bör inte gälla för medlemsbanker. Vi har i avsnitt 6.6.1 föreslagit att den ekonomiska verksamhet som en ekonomisk förening bedriver huvudsakligen ska utövas i förening- en eller i dess dotterföretag. Den föreslagna regleringen får bl.a. till följd att den kooperativa samhandeln kan komma att utövas mellan å ena sidan medlemmen och å andra sidan ett dotterbolag till för- eningen eller, i mindre utsträckning, ett annat företag. Vi har inte funnit anledning att föreslå någon annan reglering i fråga om med- lemsbanker. Om medlemmarnas deltagande i den kooperativa verk- samheten sker genom att de sätter in respektive lånar pengar från ett annat företag, som genom ägande eller avtal är knutet till medlems- banken, förutsätter detta dock uppenbarligen att också detta andra företag har de tillstånd som krävs enligt lagen om bank- och finan- sieringsrörelse. En särskild fråga är om medlemsbanker även ska kunna tillämpa de föreslagna bestämmelserna om extern verksamhet, så att en större del av den kooperativa verksamheten ska kunna bedrivas utanför medlemsbanken eller dess dotterföretag. Det är vanskligt att bedöma om det finns något behov av detta; behovet torde i vart fall inte vara stort. En omfattande extern verksamhet torde försvåra Finansinspek- tionens tillsyn. Vi föreslår därför att de särskilda bestämmelserna om extern verksamhet inte ska gälla för medlemsbanker. Avveckling av lagen om medlemsbanker Förslag: Den nya föreningslagens bestämmelser om förenings- stämma ska gälla även för medlemsbanker. Liksom ska styrelsen och den verkställande direktören få lämna upplysningar till medlem endast om det kan göras utan nämndvärd olägenhet för enskild. I allt väsentligt bör de bestämmelser om föreningsstämman som framgår av vårt förslag till ny lag om ekonomiska föreningar kunna tillämpas även på medlemsbanker. Så bör exempelvis bestämmel- serna om utomståendes rätt att närvara vid föreningsstämma gälla även för medlemsbanker. För en sådan närvarorätt krävs enligt huvud- regeln att föreningsstämman beslutar om detta. I de fall då sekretess- hänsyn gör det nödvändigt att stänga utomstående ute har stämman således möjlighet att avslå en begäran från utomstående att vara med vid stämman. Lagen om medlemsbanker innehåller en särskild begränsning i styrelsens och verkställande direktörens möjligheter att lämna ut uppgifter till medlemmarna. Uppgifter får sålunda lämnas ut endast om det kan göras utan nämnvärd olägenhet för enskild. Den verk- samhet som en medlemsbank bedriver är av sådant slag att det är rimligt att behålla denna bestämmelse. En särreglering med denna innebörd bör därför tas in i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Förslag: Kravet på antalet styrelseledamöter i en medlemsbank anpassas till vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmän- het. En medlemsbanks styrelse ska således ha minst tre ledamöter. Liksom ska minst hälften av ledamöterna i en medlems- bank vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsom- rådet. Flertalet ledamöter ska vara personer som inte är anställda i banken eller i företag som ingår i en koncern där banken är moderbolag. Enligt 6 kap. 1 § lagen om medlemsbanker ska en medlemsbank ha en styrelse med minst fem ledamöter. Detsamma gällde tidigare även för bankaktiebolag. Regleringen för bankaktiebolag har emellertid i Avveckling av lagen om medlemsbanker detta avseende anpassats till vad som gäller för aktiebolag i allmän- het. Några skäl till att det minsta antalet styrelseledamöter i ett bankaktiebolag borde bestämmas till fem hade, menade man, inte framkommit och intresset av enhetlighet talade för att samma reg- ler borde gälla för såväl större aktiebolag som bankaktiebolag.6 Vi har inte funnit anledning att göra någon annan bedömning och före- slår därför att minsta antalet styrelseledamöter i en medlemsbank ska vara detsamma som i en ekonomisk förening i allmänhet, dvs. gäller att minst hälften av styrelseledamöterna i en med- lemsbank ska vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbets- området, det s.k. bosättningskravet (se 6 kap. 3 § lagen om med- lemsbanker). Vi har i fråga om ekonomiska föreningar i allmänhet föreslagit att bosättningskravet ska tas bort. När det gäller medlems- banker gör sig emellertid särskilda hänsyn gällande, sammanhängande med bankväsendets betydelse för den finansiella stabiliteten och den tillsyn som till följd av detta måste kunna utövas över bankerna. Bosättningskravet bör därför finnas kvar, såvitt gäller medlemsbanker. En bestämmelse om detta bör tas in i lagen om bank- och finansie- ringsrörelse. Av 6 kap. 3 § fjärde stycket lagen om medlemsbanker framgår att av en medlemsbanks styrelseledamöter får högst en för varje påbörjat femtal vara anställd i medlemsbanken (femtalsregeln). Vid denna beräkning tas inte hänsyn till arbetstagarrepresentanter som har ut- setts enligt lagen om styrelserepresentanter för de privatanställda. Även i detta avseende har det tidigare gällt motsvarande bestäm- melser för bankaktiebolag. Syftet har varit att stärka styrelsens obe- roende i förhållande till anställda i ledande positioner. För bank- aktiebolagen har denna reglering numera ersatts av en bestämmelse om att flertalet av styrelsens ledamöter ska vara personer som inte är anställda i banken eller i företag som ingår i en koncern där banken är moderbolag. Vid tillkomsten av denna bestämmelse framhölls bl.a. att femtalsregeln innebar en alltför kraftig begränsning av andelen anställda i styrelsen.7 Enligt vår mening kan det i och för sig finnas anledning att ställa särskilda krav på sammansättningen av en med- lemsbanks styrelse. Det finns emellertid inte skäl att i detta avse- ende gå längre än vad som är fallet i fråga om bankaktiebolag. Den s.k. femtalsregeln bör därför ersättas med en bestämmelse om att flertalet styrelseledamöter i en medlemsbank ska vara personer som 1997/98:166 s. 110 f. 1997/98:166 s. 110 f. Avveckling av lagen om medlemsbanker inte är anställda i banken eller i företag som ingår i en koncern där banken är moderföretag. Vårt förslag till ny föreningslag innebär bl.a. att det aldrig är obli- gatoriskt att ha en verkställande direktör i en ekonomisk förening. Den motsvarande regleringen för bankaktiebolag ansluter till vad som enligt aktiebolagslagen gäller för publika aktiebolag. Det innebär att ett bankaktiebolag alltid ska ha en verkställande direktör. Det finns också ett uttryckligt förbud för den verkställande direktören att vara styrelseordförande (se 10 kap. 6 § lagen om bank- och finan- sieringsrörelse). Vi anser att detsamma bör gälla för medlemsbanker. I 6 kap. 4 § lagen om medlemsbanker finns några bestämmelser som avviker både från den nuvarande föreningslagen och från vad som gäller för bankaktiebolag. Bestämmelserna ger utrymme för att utse flera verkställande direktörer i en och samma medlemsbank och tillåter även att det utses ställföreträdare för en verkställande direk- tör. I 6 kap. 6 § samma lag finns dessutom särskilda bestämmelser om s.k. delegater, dvs. personer som ensamma eller tillsammans med annan har fått i uppdrag av styrelsen att vidta sådana åtgärder som det annars är styrelsens uppgift att vidta. Sådan delegation får även ske till särskilda ledningsorgan för visst område eller för ett eller flera bankkontor. Motsvarande bestämmelser gällde tidigare även för bankaktiebolag men har numera tagits bort.8 Något skäl att be- hålla bestämmelser av detta slag just för medlemsbanker har inte framkommit. De bör därför inte finnas med i det nya regelverket. Revision och allmän granskning Förslag: Den nya föreningslagens bestämmelser om revision och allmän granskning ska tillämpas även på medlemsbanker. För en medlemsbank ska emellertid gälla att den alltid ska ha minst en revisor och att minst en revisor som föreningsstämman har utsett ska vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har av- lagt revisorsexamen. Vi har i avsnitt 11.2.1 föreslagit att revisionsplikten för ekonomiska föreningar ska begränsas till att gälla vissa större föreningar och att den som utses till revisor alltid ska vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. För merparten av de ekonomiska föreningarna kom- 8 Se prop. 1997/98:166 s. 112–115. Avveckling av lagen om medlemsbanker mer det därmed inte att vara obligatoriskt med granskning genom en kvalificerad revisor. Den särskilda arten av en medlemsbanks verksamhet gör det emellertid naturligt att medlemsbanker alltid blir föremål för kvalificerad granskning och att denna granskning ut- förs under medverkan av revisorer som är särskilt kvalificerade. Vi föreslår därför att det i lagen om bank- och finansieringsrörelse tas in särbestämmelser om att en medlemsbank alltid ska vara föremål för revision genom en auktoriserad eller godkänd revisor och att minst en revisor som föreningsstämman har utsett ska vara aukto- riserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. Detta överensstämmer med gällande rätt. De övriga bestämmelserna om revision i den föreslagna nya för- eningslagen – om granskningens innehåll, revisionsberättelsens inne- håll, tystnadsplikt och uppgiftsskyldighet m.m. – bör gälla även i fråga om medlemsbanker. Bestämmelserna kommer att kompletteras av de särskilda bestämmelser om revision av banker som redan finns i lagen om bank- och finansieringsrörelse, t.ex. om möjlighet att utse ytterligare revisorer och om revisorers rapporte- ringsskyldighet till (se 13 kap. 9 och 10 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). Lagen om medlemsbanker innehåller bestämmelser om allmän granskning genom lekmannarevisor (se 7 b kap. lagen om medlems- banker). Dessa överensstämmer i allt väsentligt med de bestämmel- ser om allmän granskning som vi har föreslagit ska tas in i den nya föreningslagen. Den nya föreningslagens bestämmelser i detta av- seende bör därför gälla även för medlemsbanker. Vårt förslag till ny föreningslag innebär att det i vissa fall, när föreningen saknar revisor, måste utses en lekmannarevisor. I en medlemsbank kommer dock bestämmelserna om lekmannarevisor aldrig att vara obligatoriska, eftersom det alltid ska finnas en revisor. Förslag: Föreningslagens bestämmelser om medlemsinsatser och förlagsinsatser ska tillämpas även på medlemsbanker. Medlems- insatser och förlagsinsatser ska dock alltid betalas i pengar. Vissa särbestämmelser ska gälla vid återbetalning av medlemsinsatser. Avveckling av lagen om medlemsbanker Betalning av medlemsinsatser i en ekonomisk förening kan fullgöras i pengar men även på annat sätt. För medlemsbanker gäller däremot att medlemsinsatser – liksom förlagsinsatser – alltid ska betalas i pengar (se 1 kap. 4 § och 5 kap. 1 § lagen om medlemsbanker). Detta ska bl.a. ses mot bakgrund av verksamhetens art och bestämmelsen i 3 kap. 7 § lagen om bank- och finansieringsrörelse om att en med- lemsbank ska ha ett startkapital om för beslut om tillstånd. Det är naturligt att detta krav på betalning i pengar förs över till den nya regleringen. Bestämmelserna om återbetalning av medlemsinsatser i 4 kap. 1 § lagen om medlemsbanker skiljer sig i ett par avseenden från de motsvarande bestämmelserna i 4 kap. 1 § i den nuvarande förenings- lagen. Utbetalning får sålunda verkställas endast en gång per kvartal och endast efter tillstånd. Inspektionen ska ge tillstånd till utbetalning om inte bankens förmåga att fullgöra sina förpliktelser äventyras. Också bestämmelserna om hur det belopp som kan återbetalas ska bestämmas skiljer sig något från förenings- lagens bestämmelser. Vi bedömer att dessa särbestämmelser bör finnas kvar. Förslag: I lagen om bank- och finansieringsrörelse tas in särskilda bestämmelser om fusioner som avser medlemsbanker. Bestämmel- serna utformas med motsvarande reglering för bankaktiebolag som förlaga. Bestämmelserna om fusion i 10 kap. lagen om medlemsbanker över- ensstämde tidigare till stora delar med föreningslagens motsvarande bestämmelser. De omfattande förändringar i föreningslagens fusions- bestämmelser som trädde i kraft åtföljdes emellertid inte av några förändringar i lagen om medlemsbanker. Så- väl till innehåll som till struktur avviker därför bestämmelserna om fusion i lagen om medlemsbanker betydligt från regleringen i för- eningslagen. Våra förslag till bestämmelser om fusion mellan ekonomiska föreningar i allmänhet överensstämmer nära med aktiebolagslagens bestämmelser om fusion. Det är därför av intresse att se hur bestäm- 9 Se prop. 2007/08:15. Avveckling av lagen om medlemsbanker melserna om fusion mellan bankaktiebolag förhåller sig till de sist- nämnda bestämmelserna. Av 10 kap. lagen om bank- och finansie- ringsrörelse följer att fusioner som avser bankaktiebolag i väsentliga avseenden följer aktiebolagslagen. Några skillnader finns dock. Fram- för allt innehåller 10 kap. 18–22 §§ lagen om bank- och finansierings- rörelse bestämmelser som ersätter aktiebolagslagens bestämmelser om tillstånd till verkställande av fusionsplan. Bestämmelserna innebär bl.a. att tillståndsfrågan prövas av eller regeringen, inte av .