sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Kontroller av företagens efterlevnad av kör- och vilotidsreglerna ska ske regelbundet genom kontroll i företagens lokaler eller genom kontroll hos myndigheten av dokument eller uppgifter som har hämtats eller begärts in från företagen. Riskvärdering av företag ska enligt kör- och vilotids- förordningen användas som en metod för urval vid företags- kontroller på så sätt att företag som ofta bryter mot bestämmelser om kör- och vilotider eller färdskrivare eller som begår allvarliga överträdelser av dessa bestämmelser ska kontrolleras oftare och mer ingående än andra företag. Regeringen har i lagrådsremissen Transportstyrelsens finansiering, m.m. daterad sagt att uppgifter enligt lagen (2005:395) om arbetstid vid visst transportarbete ska flyttas över till Transportstyrelsen. Motiveringen till detta är att Transportstyrelsen har ett i praktiken samlat tillsynsansvar inom yrkestrafikområdet. Lagrådsbehandling har skett och en proposition bereds i . Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling I betänkandet Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi (SOU 2008:84) föreslås att Transportstyrelsen ska besluta vilka förarprov som ska kunna anordnas av privata aktörer, medan (numera ) föreslås ha ett fortsatt ansvar för att anordna förarprov, åtminstone i ett övergångsskede. Transport- styrelsen ska enligt förslaget även förordna förarprövare och utöva tillsyn över dessa och över förarprovverksamheten. Förslaget om körkortsprov i privat regi bereds i . I lagrådsremissen Alkolås vid rattfylleri daterad har regeringen föreslagit ett permanentat system med alkolås. Systemet innebär att det är möjligt att, som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri, medge körkortsinnehav med alkolås som villkor. Det nya systemet med alkolås utgår ifrån att det i princip bör vara obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller kunna köra motorfordon. Villkorstiden differentieras så att mer ingripande regler föreslås för vissa personer. Detta gäller dem som begår grovt rattfylleri, återfaller i rattfylleribrott eller har begått ett rattfylleri och har diagnosen alkoholberoende eller missbruk av alkohol. Om en ansökan inte ges in, eller om den inte kan bifallas, ska körkortet återkallas. Spärrtiden ska då bestämmas till lägst den villkorstid som skulle ha bestämts vid ett bifall till ansökan om villkorat körkort, vilken kan vara ett eller . Förslaget innebär att spärrtiderna blir längre än vad som är fallet när ett körkort återkallas. För att återfå ett körkort utan villkor om alkolås ska den som har en tvåårig villkorstid genomgå en utvidgad lämplighets- prövning, innefattande krav på ett visst antal läkarkontroller under en observationstid. Endast den typ av alkolås som godkänts av Transportstyrelsen får användas när ett körkortsinnehav förenats med ett villkor om alkolås. För godkännande för användning i villkorsverksamheten kan också ställas krav på tillhandahållande av möjligheter att installera, kontrollera, kalibrera och tömma alkolåset på data. För att godkänna en viss typ alkolås krävs också att alkolåset har prövats av en ackrediterad provanstalt, som intygar att det uppfyller den europeiska standarden för alkolås. De nya bestämmelserna om teknisk kontroll och godkännande av alkolås föreslås träda i kraft , och övriga bestämmelser . Lagrådsbehandling har skett. Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling I betänkandet En reformerad körkortslagstiftning. Genomförande av det tredje körkortsdirektivet (SOU 2008:130) föreslås att körkortsdirektivet 2006/126/EG genomförs i svensk rätt genom att direktivets bestämmelser huvudsakligen införs i KKL. Den nya körkortslagen föreslås träda i kraft . Förändringarna innebär bl.a. att rätten att köra ett fordon (behörigheten) skiljs från den handling, körkortet eller förar- beviset, som utvisar behörigheten och att beslut om körkorts- behörighet eller förarbehörighet ska fattas genom att en registrering sker i vägtrafikregistret. Transportstyrelsen får enligt förslag till körkortsförordning bl.a. meddela föreskrifter om beslut om behörigheter (se 11 kap. 4 § 1 b. i förslaget). Transportstyrelsen leds av en styrelse, som består av lägst fem och högst nio ledamöter (15–16 §§ förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen). Transportstyrelsens verksamhet bedrivs organisatoriskt i olika avdelningar. Mycket kortfattat kan uppdelningen beskrivas enligt följande: Järnvägsavdelningen utformar regler, prövar och ger tillstånd inom järnvägsområdet samt granskar järnvägs-, spårvägs- och tunnelbanesystemet. Luftfartsavdelningen utformar regler, prövar och ger tillstånd inom luftfartsområdet samt granskar den civila luftfarten med särskild inriktning på säkerhet. Sjöfartsavdelningen utformar regler, prövar och utfärdar tillstånd inom sjöfartsområdet samt utövar tillsyn främst över svenska och utländska fartyg i svenska farvatten. Avdelningen arbetar för att förbättra sjösäkerheten och miljöpåverkan för fritidsbåtar och analyserar också olyckor och tillbud. Vägtrafikavdelningen utformar regler, prövar och ger tillstånd inom vägtrafikområdet samt utövar tillsyn inom vägtransport- området gällande till exempel vägtrafik, fordon, körkort och yrkes- trafik. Avdelningen genomför även analyser av vägtrafiken och tillhandahåller information om skador och olyckor i vägtransport- systemet. förvaltar och utvecklar vägtrafikregistret som förser samhället med uppgifter om fordon, körkort och yrkestrafik samt driver systemet för trängselskatt. Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling uppbörd av vägtrafikskatt, trängselskatt och vägavgift. Trafik- registret utför också uppdragsverksamhet baserad på kompetens och tillgångar i verksamheten. Det är som prövar frågor om fordons registrering och körkortsfrågor inkluderat utfärdande av körkort/behörighetshandlingar samt ansvarar för registerlagstiftningen. har även i uppdrag att utveckla tjänster som är relaterade till vägtrafikregistret. Utvecklingsavdelningen bedriver verksamhet över alla trafik- slagen och svarar för strategisk verksamhetsutveckling, omvärlds- analys och frågor som rör samspelet mellan människa och teknik samt krisberedskap, säkerhet och skydd. Avdelningen svarar även för delar av Transportstyrelsens ansvar för flygfrågor. Transportstyrelsen använder i stor utsträckning automatisk databehandling i sin verksamhet. Transportstyrelsen utvecklar kontinuerligt nya system för att stödja verksamheten. Vad som är ett system respektive en applikation eller en funktion i ett system är inte helt lätt att avgöra. Den tekniska utvecklingen går framåt och systemen blir alltmer komplexa och integrerade i varandra. En redovisning av Transportstyrelsens register och system kan därför endast bli översiktlig. används som en informationsdatabas vid handläggning av ärenden, men även som en lagringsenhet för beslut och andra upprättade och inkomna handlingar. Traditionellt har registret utgjorts av en egentlig informationsdatabas, dvs. ett regelrätt register, men i och med utvecklingen av verksamheten och framväxandet av avancerade ärendehanteringssystem har även ärendehantering börjat ske i anslutning till informationsdatabasen. Ärendehanteringen har i vissa delar inordnats i lagstiftningen om vägtrafikregistret. Denna utveckling har gett upphov till osäkerhet om vad som egentligen gäller för de olika system som finns i anslutning till vägtrafikregistret, bl.a. vad som gäller för ärendehanteringen och för elektroniska dokument som hanteras i olika bildfångstprogram. Vi vill framhålla att vi genom redovisningen nedan inte tar ställning till vad som utgör en del av vägtrafikregistret eller inte. är uppbyggt på så sätt att informationen lagras på ett strukturerat sätt i en relationsdatabas med ett Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling tabellverk för de lagrade uppgifterna. Adresser lagras endast på ett ställe i relationsdatabasen och hämtas därifrån till de olika delarna i registret för att undvika dubbellagring. Vissa beslut fattas med automatiserad behandling och lagras elektroniskt i relations- databasen. Beslut fattas automatiskt, i första hand på fordonssidan, och gäller bl.a. beslut om registrering av fordonsägare eller om avställning och påställning av fordon. Det förutsätts att de inkomna anmälningshandlingarna kan läsas maskinellt, eller att anmälan görs genom någon av Transportstyrelsens automatiserade tjänster, t.ex. genom direktanmälan. De handlingar som kommer in i de olika ärendena som hanteras i anslutning till vägtrafikregistret bildfångas i olika bildfångstsystem. Dessa system är tekniskt separerade från relationsdatabasen på så sätt att systemen finns i separata databaser. Det finns olika typer av system: ett system som digitalt bildfångar inkomna parkeringsanmärk- ningar som är utfärdade av kommuner eller polismyndigheter. Uppgifter från dessa parkeringsanmärkningar skickas sedan vidare till parkeringsanmärkningssystemet i vägtrafikregistret. ett system som digitalt bildfångar inkomna registreringsbevis. I registreringsbevisen anges uppgifter om ägarbyte, avställning och påställning m.m. Uppgifterna kontrolleras i de kontroll- system som finns i bildfångssystemet och skickas därefter till relationsdatabasen där automatiska beslut om ägarbyte, avställning, påställning m.m. fattas. ett system som digitalt bildfångar inkomna dokument, såsom t.ex. dokument som avser förändringar i förbehåll om återtaganderätt m.m. De ärenden som behöver diarieföras läggs in i detta system där även tjänsteanteckningar, sända med- delanden och beslut bildfångas och knyts till ärendet. Ursprungskontrollsystemet är ett system som används som ett diarieförings- och ärendehanteringssystem för hanteringen av ursprungskontrollärenden. De handlingar som kommer in i dessa ärenden bildfångas digitalt. Systemet kontrollerar med automatik uppgifter mot Eucaris, ASF-SMV och SIS. De beslut som fattas i ärendena förs därefter in i relationsdatabasen. Garaget/P-huset är ett system till vilket det töms viss förutbestämd information från relationsdatabasen. Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling används för att leverera uppgifter till Transportstyrelsens kunder i form av abonnemang och engångsuttag. Där ingår också den försäljningsverksamhet som Transportstyrelsen har tillstånd att bedriva enligt 9 § förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. OF-systemet är ett system som hanterar oförsäkrade fordon. Detta system används för att kunna rapportera uppgifter från relationsdatabasen till för att föreningen ska kunna ta ut sådan trafikförsäkringsavgift som regleras i trafikskadelagen (1975:1410). är ett system som hanterar dispenser om bruttovikter och tunga transporter. Systemet hämtar vissa uppgifter från relations- databasen för att kunna utföra beräkningar och dispenshantering. är ett system som innehåller dispenser för fordon. Dispenserna gäller ofta dispens från försäljnings- och ibruk- tagandeförbud. Dispenserna registreras per chassinummer i ett tabellverk. och tillverkningsregistret för körkort och andra behörighetshandlingar innehåller uppgifter om en persons bild och namnteckning. W3D3 är ett ärendehanterings- och diarieföringssystem för körkorts- och yrkestrafikärenden. Redovisning körkort är ett redovisningssystem som bl.a. används för att administrera och kontrollera betalningsflödet när det gäller de avgifter som kunder betalar i enlighet med förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet. : Transportstyrelsen har för avsikt att slå samman trafikskole- och halkbaneregistret samt förarprövar- registret till ett utbildarregister. Registret innehåller uppgifter om aktörer som bedriver utbildning. FAS är ett administrativt system för förarprov och innehåller uppgifter om t.ex. vilka som är i tjänst en viss dag. Systemet används som en resursplanering och bokningsfunktion för förar- proven. Resultatet av förarproven läggs också in i detta system och förs sedan över till relationsdatabasen. PROV-IT är administrativt system som innehåller uppgifter om kunskapsprov. Resultatet av kunskapsprovet förs sedan in i relationsdatabasen. Fordonsanalysdatabasen () är en bristdatabas för registrering av brister och anmärkningar från besiktning i hall och på kontroll av väg. Systemet hämtar uppgifter från relations- Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling databasen om vissa fordonsuppgifter och resultat från besiktningar förs över . Systemet är i skrivande stund inte i drift, eftersom det innehöll för många felaktigheter. Transportstyrelsen genomför nu en analys för att eventuellt ta systemet i drift igen. Enskilda godkännande systemet: I det nya ramdirektivet kommer ett nytt godkännandesystem för fordon att träda i kraft. Transport- styrelsens avsikt är att systemet i huvudsak ska hanteras i ett särskilt system. Swe-Type innehåller samtliga EG-typgodkännanden för person- bilar och sköts av Transportstyrelsen. I detta system kontrolleras vissa förutbestämda uppgifter i samband med registrering av fordon och i samband med leverans av uppgifter till kommissionen avseende genomsnittliga CO2-utsläpp för alla nyregistrerade personbilar. Cognos är ett statistikverktyg för att kunna bearbeta uppgifter ur vägtrafikregistret. STAPRO är en statistikdatabas för provuppgifter. Transaktionshistorik är ett system som loggar alla transaktioner som sker i relationsdatabasen. Innehållet i systemet töms var sjätte månad och överförs till en transaktionshistorik som är tillgänglig via Transportstyrelsens intranät. SVAR är ett system där Transportstyrelsen lagrar dokument som är före bildfångstens tillkomst, dvs. sådana dokument som är microfilmade sedan överföringen från de länsvisa registren 1972 till IT-systemet. STRADA: Transportstyrelsen ansvarar för STRADA (Acquisition) som innefattar bl.a. insamling, registrering och analys av skador och olyckor inom vägtrafik- systemet som inrapporteras från polisen och sjukvården. Rapporteringssystemet ligger till grund för statistik och utvecklingsarbete inom trafiksäkerhetsområdet. STRADA inne- håller uppgifter om dödade och skadade personer i olyckor som är relaterade till vägtrafik och som är kända av polisen och/eller sjukvård. STRADA är inte särskilt författningsreglerat utan berörs av PUL, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (OSL) samt av författningar som reglerar officiell statistik (SOU 2008:44, s. 297 f.). överväger ett kommittédirektiv om en översyn av bl.a. STRADA. RDT: Transportstyrelsen ansvarar för RDT (Rikstäckande databas för trafikföreskrifter) som innehåller alla trafikföreskrifter. Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling kungörs i databasen och görs tillgänglig på Transportstyrelsens webbplats. Den snabba utvecklingen inom informationsteknologin påverkar samhället på alla nivåer. IT-systemens komplexitet ökar liksom möjligheterna att införa nya och mer avancerade funktioner. Inom den offentliga förvaltningen utförs allt fler moment med hjälp av elektroniska rutiner och en stor del av myndigheternas informa- tionshantering sker i elektronisk form. Informations- teknikens utveckling har bl.a. bidragit till en ökad elektronisk ärendehantering. Flera myndigheter har i stor utsträckning lämnat den pappersbaserade hanteringen bakom sig. Det blir också allt vanligare att myndigheterna utbyter information genom elektronisk kommunikation och att handlingar lagras elektroniskt. Informationsteknologin har på så vis effektiviserat handläggningen hos myndigheterna och erbjudit mer kostnadseffektiva lösningar. har informationsteknologin bidragit till att myndig- heterna kan hålla en högre servicenivå gentemot allmänheten. I Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet förekommer det att beslut fattas automatiskt i datasystemen utan mänsklig inblandning. Stora mängder beslut på fordonsområdet, t.ex. gällande ägarbyte, av- och påställning av fordon m.m., fattas direkt genom automatisk behandling. På körkortsområdet fattas automatiserade beslut om att utfärda körkort efter godkänt förarprov. Det pågår ett utvecklingsarbete inom Transportstyrelsen som syftar till att utöka det automatiska beslutsfattandet på körkorts- och yrkestrafikområdet. Inom körkorts- och yrkestrafikområdet är avsikten att det ska ske en övergång till en helt elektronisk ärendehantering. Det har ofta framhållits att den statliga förvaltningen ska vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknologin, såväl i den egna verksamheten som i samverkan med enskilda, företag och myndigheter. I budgetpropositionen för betonade regeringen bl.a. att utvecklingen av elektronisk förvaltning ska göra det enklare för myndigheter att samverka och för medborgare och företag att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling gentemot förvaltningen (prop. 2006/07:1 utgiftsområde 2, avsnitt 5.5). Regeringen påpekade vidare att den avsåg att säkerställa dels att förvaltningen utvecklar gemensamma principer för hur statlig registerinformation enklare ska kunna utbytas, dels att myndigheter använder enhetliga format för övrig informations- överföring och kommunikation när så krävs. 2.5.2E-delegationen och regeringens nationella handlingsplan för e-förvaltning Regeringen beslutade om en handlingsplan för e- förvaltning (Handlingsplan för e-förvaltning: Nya grunder för IT- baserad verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning [dnr Fi2008/491]). Syftet med handlingsplanen är att förbättra samordningen av det strategiska e-förvaltningsarbetet inom . Det konstateras i handlingsplanen att om myndigheterna utnyttjar dessa nya möjligheter borde svensk förvaltning fram kunna återta en ledande position inom e-förvaltningsområdet. definieras i handlingsplanen som verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning som drar nytta av informations- och kommunikationsteknik kombinerad med organisatoriska förändringar och nya kompetenser. Det övergripande målet i handlingsplanen är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Där det är till fördel för medborgare och företagare samt där kvaliteten, säkerheten och produktiviteten kan höjas ska myndigheterna samverka sektorsvis. Därigenom, konstateras i handlingsplanen, ska återta en ledande position inom området elektronisk förvaltning. beslutade regeringen att tillkalla en delegation med uppdrag att samordna myndigheternas IT-baserade utvecklings- projekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). Delegationen, som har antagit namnet E-delegationen, ska enligt direktiven som första uppgift utforma ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med e- förvaltning. Därefter ska delegationen koordinera de statliga myndigheternas IT-baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen ska vidare koordinera vissa IT-standardiseringsfrågor samt bistå Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling regeringen i det internationella arbetet på området. En av utgångs- punkterna för E-delegationens arbete är enligt direktiven att medborgare ska kunna utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service på ett enkelt sätt. ska bidra till att förenkla kontakten mellan förvaltningen och medborgare och ska präglas av tillgänglighet och användbarhet. Det framhålls i direktiven att det är mycket viktigt att denna utveckling sker med ett bibehållet starkt skydd för den personliga integriteten. Delegationen bör även enligt sina direktiv beakta behovet av att tillgängliggöra offentlig information bl.a. för vidareutnyttjande. Det anmärks vidare att en mer tillgänglig offentlig information kan bidra till utvecklingen av ekonomin men också underlätta vardagen för medborgare och företag. lämnade E-delegationen betänkandet Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86). I betänkandet anförs att e-förvaltning inte längre bör betraktas som en intern angelägenhet för myndigheterna utan som något som har stor potentiell påverkan på hela samhället. För att säkerställa en behovsdriven e-förvaltning föreslår delegationen att regeringen ska ge , , Lantmäteriet och Transportstyrelsen ett särskilt utvecklingsansvar för e-förvaltning. Ansvaret innebär att leda samverkan och utveckling inom följande intressent- och målgruppsområden: företag och företagande, privatpersoner, geografisk information och fastighetsinformation samt fordon och förare. Dessa s.k. utvecklingsansvariga myndigheter ska dessutom tillhandahålla bastjänster för informationsförsörjning. Förslaget bereds inom . beslutade i enlighet med den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) att det förvaltningspolitiska målet nu är: En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen vill ta ytterligare steg mot öppenhet och transparens. Insynen i förvaltningens verksamhet ska öka. Privatpersoner och företag ska bli delaktiga i policyprocesser. Det ska bli enklare att få tillgång till och använda sig av offentlig information. Ett steg mot ökad öppenhet är bland annat lagen (2010:566) om vidare- utnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som Transportstyrelsens verksamhet, organisation och automatiska databehandling trädde i kraft . E-delegationen har fått i uppdrag av regeringen att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information. E-delegationen ska till exempel underlätta för den intresserade att hitta vilken offentlig information som finns och hur man får åt- komst till den, i de fall den inte är integritetskänslig (SOU 2010:62 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Under konstruktion – framtidens e-förvaltning s. 27). De föreslagna utvecklingsansvariga myndigheterna förväntas enligt E-delegationen fullgöra sin roll och medföljande ansvar inom ramen för myndigheternas befintliga ekonomiska ramar. Transportstyrelsens utvecklingsområde är fordon och förare och styrelsen svarar för projektet information för förare, där ungdomar är en viktig målgrupp. Projektet ska leda till att privatpersoner får åtkomst till egen information om körkorts- behörigheter och uppgifter relaterade till körkortet via sin e- legitimation. Syftet är bl.a. att öka servicegraden för privatpersoner och företag genom ökad tillgänglighet, snabbare distribution av beslut samt åtkomst till information. Antalet samtal till kundtjänst ska minska och ärendeprocessen effektiviseras. Syftet är även att erbjuda näringsliv, kommuner etc. att lämna in intyg, beslut, domar m.m. elektroniskt via säker elektronisk kanal. Projektet har definierat LVTR:s ändamålsbestämmelse som ett hinder och en risk för genomförandet (se SOU 2009:86 s. 202 och SOU 2010:62 s. 213 f.). Transportstyrelsen deltar även i förstudien Mina sidor för privat- personer som i E-delegationens andra betänkande (SOU 2010:20, s. 28–31) togs upp som en av de allra viktigaste idéerna att arbeta vidare med. Det huvudsakliga målet är att det ska bli enkelt för privatpersoner att ha kontakt med myndigheter, kommuner och landsting. Mina sidor är tänkt att samla e-tjänster som kräver inloggning. ansvarar för förstudien, som ska levereras (se SOU 2010:62 s. 59). 3Övergripande rättslig reglering av behandling av personuppgifter m.m.