sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — en orientering om de ramar som gäller för gymnasial lärlingsutbild- ning, ungefär motsvarande de avsnitt som reglerats i den särskilda förordningen om statsbidrag till handledarutbildning som har gällt under försöksverksamheten. Alla de branschorganisationer och företag vi träffat och en klar majoritet av de nationella programråden menar att en kort obliga- torisk handledarutbildning bör finnas. Kanske begreppet hand- ledarintroduktion är mer adekvat för denna verksamhet. På varje arbetsplats som tas i anspråk för gymnasial lärlingsutbildning ska därför någon person ha genomgått en orienterande handledarintro- duktion, som anordnas genom skolans försorg. En sådan bör kunna ges en flexibel utformning eftersom förutsättningarna kan se olika ut. Utbildningen bör bl.a. omfatta grundläggande faktorer som gymnasieskolans styrdokument, betyg och bedömning samt sam- arbetsformer och kan vid behov genomföras på arbetsplats. Utbild- ningen bör bl.a. omfatta grundläggande faktorer som gymnasie- skolans styrdokument, betyg och bedömning samt samarbets- former. Handledare bör delta i introduktionen varje gång en ny lärling/lärlingsomgång tas emot på arbetsplatsen för att hålla sig uppdaterad på de senaste styrdokumenten och arbetssätten. Kom- mittén anser att företag som inte kan avsätta en till en sådan introduktion knappast har förutsättningar att på ett kvalita- tivt sätt kan genomföra en period med minst 50 veckors lång yrkes- utbildning. Nationella lärlingskommittén föreslår därför att bör få i uppdrag att arbeta fram riktlinjer och innehåll för en kort och obligatorisk introduktion för handledare inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Detta bör ske efter samråd med de nationella programråden. Deltagande i handledarintroduktion bör också vara en förutsättning för beviljande av statsbidrag. Därutöver behövs en mer omfattande handledarutbildning, som är branschanpassad och tar fasta på metodik. Samverkansorgan på lokal nivå Lärlingsråden ska vara en garant för att lärlingsutbildningen upp- fyller högt ställda krav på kvalitet och likvärdighet. Försöksverk- samheten har därför haft tydliga regler för rådens verksamhet. Som Kommittén tidigare konstaterat kan frågan om lärlingsrådens fram- tid och därigenom våra tidigare förslag nu te sig något överspelad. Genom beslut har kravet på särskilda lär- lingsråd tagits bort. I stället ska det lokala samråd mellan skola och arbetsliv ske inom ramen för programråden, som åter blir ett obligatoriskt inslag i gymnasieskolan. De lokala programråden har emellertid inte alls samma uttryck- liga ansvar för att organisera skolornas utbyte med arbetsplatserna som lärlingsråden hade. Programråden har inte heller något särskilt fokus på lärlingsutbildningen. Det finns därigenom enligt Kom- mitténs bedömning en betydande risk att frågor kopplade till kva- litetssäkringen och arbetslivets engagemang inom lärlingsutbild- ningen, som vi har kunnat urskilja i vår undersökning, kommer att kvarstå framöver. Nationella lärlingskommittén föreslår därför att bör få i uppdrag att ta fram föreskrifter om programrådens sam- mansättning och funktion och att Skolinspektionen får i uppdrag att följa utvecklingen av formerna för samråd mellan skola och arbetsliv inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Behov av ett nationellt råd för kvalitetsfrågor samt ett nationellt system för kvalitetssäkring av yrkesutbildningen Även om nationella programråd nu har inrättats och fyller en viktig funktion kan enligt Kommittén finnas behov av att skapa ett sam- rådsorgan på övergripande nationell nivå för kvalitetsfrågor inom yrkesutbildningen och särskilt lärlingsverksamheten åtminstone . Ett sådant organ, förslagsvis benämnt Nationella rådet för kvalitetsfrågor inom yrkesutbildningen skulle i samband med Nationella lärlingskommitténs avveckling kunna inrättas inom och innehålla företrädare för utbildningsmyndigheter och arbetsmarknadens organisationer som är aktiva inom yrkesutbildningsområdet. Om intresse finns från arbetslivets företrädare bör övervägas att de ska vara i majo- ritet och ha ordförandeposten för att därmed tydliggöra sitt enga- gemang. Nationella lärlingskommittén föreslår att förutsättningarna för att etablera ett nationellt råd för kvalitetssäkring av yrkes- utbildning undersöks i samband med att Nationella lärlingskom- mittén avvecklas Ett sådant samrådsorgan kunde vara direkt knutet till och ha till uppgift att arbeta med övergripande kvalitetsfrågor inom yrkesutbildningen och särskilt Rådet kan utgöra ett forum där företrädare för arbetsmarknadens organisationer, i likhet med i andra lärlingsländer, kan ta initiativ och få mer inflytande över utbildningen. Ett sådant råd, som också ska innehålla skolmyndigheterna, kan värna om lärlingsformens kvalitet och särart men också bevaka yrkesutbildningens specifika förutsättningar och behov. Nationella lärlingskommittén föreslår dessutom att får i uppdrag att ta fram generella anvisningar för kvalitetssäkring och uppföljning av arbetsplatsförlagt lärande samt för huvudmän- nens egenkontroll. Skolinspektionen bör inom sitt ansvarsområde stärka kvalitets- granskning och inspektion avseende yrkesutbildning och särskilt det arbetsplatsförlagda lärandet, inklusive gymnasial lärlingsutbild- ning. För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd fordras en nära och väl utvecklad regional och lokal samverkan mellan skolhuvudmännen och de branscher/företag som ska ta emot och utbilda lärlingar. I våra direktiv (Dir 2008:106) finns uppdraget att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional sam- verkan. , kommunalförbund, samverkansavtal och regio- nala nätverk utgör olika former för regional samverkan. Aktörerna har själva definierat vilka som ingår i den regionala samverkan kring lärlingsutbildningen. Den geografiska regionen är ibland en grund för samverkan men eftersom samverkansaktörerna är skolhuvud- män och branschorganisationer som har olika geografiska indel- ningar blir det i många fall fråga om funktionella regioner. Med funktionell region avses en region som definieras av aktörerna själva utifrån praktiska lösningar för samverkan. Drivkrafter, motiv och former för regional samverkan inom lärlingsutbildning måste komma från de insedda behoven. har i ett remissytt- rande till regeringen avseende lärlingsutbildning föreslagit att myn- digheten bör få i uppdrag att vidare utreda frågan om hur regional samverkan kan förstärkas. Nationella lärlingskommittén instämmer i förslag och vill särskilt betona vikten av att utgå från gemensamma frågor och utmaningar, t.ex. anskaffning av praktik och lärlingsplatser och samutnyttjande av yrkeslärarresurser, i utvecklingsarbetet. Bransch- organisationerna bör få ett betydande inflytande i denna process. I tidigare försöksverksamheter av liknande karaktär har intresset att delta sjunkit då det extra statsbidraget minskat eller tagits bort helt. ser därför behovet av en mer långsiktig och genomarbetad lösning i syfte att stödja kvaliteten i det arbets- platsförlagda lärande. Oavsett om det sker inom ramen för gymna- sial lärlingsutbildning eller skolförlagd yrkesutbildning. Nationella lärlingskommittén föreslår därför att ges i uppdrag att jämföra och analysera kostnader för gymnasial lärlingsutbildning i förhållande till skolförlagd yrkesutbildning, samt utreda modeller för ett gemensamt system för riksprislista anpassat till yrkesprogrammens båda studieupplägg. Nationella lärlingskommittén vill också påpeka behovet av till- skjutande stödresurser utöver själva statsbidraget för utveckling av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Utbildningsformen är helt ny och förutsätter implementeringsstöd vilket i förhållande till stor- leken på statsbidraget uppskattningsvis är marginellt. Slututvärdering av lärlingsförsöket tre Nationella lärlingskommittén föreslår att ges i upp- drag att slututvärdera lärlingsförsöket efter det tredje året (då lär- lingskommittén upphört) och eleverna kommer ut i arbetslivet och jämföra med elever som följt de mer skolförlagda utbildningarna. Information om lärlingsutbildningens möjligheter Trots att informationen inte nått fram uppger av företagen att de har ganska eller mycket stora möjligheter att ta emot lärlingar. Om man ser till målpopulationen motsvarar detta cirka 80 000 arbetsplatser. Detta öppnar en betydande potential för framtida gymnasial lärlingsutbildning. Under förutsättning att den görs känd! Nationella lärlingskommittén föreslår därför att resurser av- sätts för information om lärlingsutbildning till företag och organi- sationer. Främjande insatser behövs också för att öka rekryteringen till yrkesutbildning. Behov av mer forskning inom yrkesutbildningsområdet Även inom universitet och högskolor, lärarutbildning och forsk- ning behöver mer uppmärksamhet och större resurser riktas mot yrkesutbildning. När det nu sker en större betoning av lärande i arbetslivet behövs mer forskning om förutsättningar och möjlig- heter för detta. Nationella lärlingskommittén föreslår att Regeringen som ett stöd till det fortsatta implementeringsarbetet vidtar åtgärder för att främja forskning inom yrkesutbildningen främst avseende lärande i arbetslivet och dess förutsättningar. Hur kan branscherna medverka till ökad kvalitet Vid Kommitténs seminarier har branscherna och yrkesnämnderna givits möjlighet att diskutera och sammanfatta sina erfarenheter av lärlingsutbildning, ge goda exempel men också lyfta fram generella synpunkter och reflektioner. Det finns betydande skillnader mellan utbildningar och branscher som bygger på olika erfarenheter. Det är därför naturligt att branscher har olika behov, tradition och inställning till lärlingsutbildning. En självklar slutsats blir att ställa frågan hur branscherna på ett mera aktivt sätt kan medverka till en ökat kvalitet i yrkesutbildningen och i den gymnasiala lärlings- utbildningen i synnerhet. Nationella lärlingskommittén föreslår att yrkesnämnder och branschorganisationer i det fortsatta implementeringsarbetet ges större utrymme främst avseende lärande i arbetslivet och dess för- utsättningar. Ett sådant inflytande skulle stärkas genom att ge ett tydligare mandat för de nationella programrådens arbete inom samt genom att ett Nationellt råd för kvalitetsfrågor etablerades Det bör även vara möjligt för branscher och yrkes- nämnder att söka bidrag för utvecklingsprojekt inom ett nationellt stöd- och utvecklingsarbete. Behov av fortsatta stöd- och utvecklingsinsatser Nationella lärlingskommittén har bl.a. haft i uppdrag att ge råd och stöd till företag, lärlingsråd och huvudmän avseende gymnasial lär- lingsutbildning. Vid våra överläggningar med företrädare för före- tag och branschorganisationer i flertalet branscher har behoven av fortsatt nationellt stöd varit påtagligt även efter att Kommittén har avvecklats och utbildningen blivit reguljär. Även de brister som Skolinspektionen har noterat och resultaten från våra olika upp- följningar av försöksverksamheten understryker detta. Nationella lärlingskommittén anser att ett fortsatt stöd- och utvecklingsarbete behövs för att främja yrkesutbildning och lär- lingsutbildning i synnerhet. Goda exempel är Skol- verkets YKSA-projekt (Yrkesutbildningarnas kvalitet – samverkan i skolan och arbetslivet) och samarbetet mellan Yrkesutbildnings- delegationen och Myndigheten för skolutveckling. Ett sådant stöd- och utvecklingsarbetet bör vända sig både till huvudmän och före- tag/branscher och inriktas på såväl informationsinsatser som åtgär- der för att utveckla och höja kvaliteten i utbildningen. Ett natio- nellt råd för kvalitetsfrågor inom yrkesutbildningen (enligt ovan) kan hålla samman en sådan satsning där uppdrag kan riktas till skol- myndigheter och branscher men även till att initiera vidare forsk- ningsinsatser inom yrkesutbildningsområdet! Nationella lärlingskommittén föreslår att resurser avsätts för ett stöd- och utvecklingsarbete för att främja yrkesutbildning och lärlingsutbildning i synnerhet. Det bör utformas som ett paraply- projekt och kan inrymma flera av de områden som Nationella lär- lingskommittén har lagt förslag om. 1Kommitténs uppdrag och arbetsformer 1.1Utgångspunkter för kommitténs arbete av försöksverksamhet sker intagning till en reguljär gymnasial lärlingsutbildning. Lär- lingsutbildningen utgör nu en alternativ, parallell väg till yrkesexa- men inom gymnasieskolans yrkesprogram som en del av en refor- merad gymnasieskola. Yrkesutbildning kan således erbjudas dels som skolförlagd utbildning, dels som gymnasial lärlingsutbildning. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ställer samma formella krav på elevers förkunskaper som den traditionellt skolförlagda utbild- ningen. Utbildningsmålen är desamma och båda utbildningsalter- nativen ska leda fram till gymnasial yrkesexamen. Landets skol- huvudmän och skolor har sjösatt de nya utbildningarna och de första eleverna har tagits in. Genom att etablera två parallella alternativ för yrkesutbildning, som leder till samma kvalitativa mål, har utvecklat en egen variant av yrkesutbildning inom gymnasieskolan som skulle kunna förena de bästa inslagen från både skolförlagt och arbetsplatsförlagt lärande. Därigenom kan vi stå bättre rustade än många traditionella lärlingsländer, vilka kan ha problem med tillgång på lär- lingsplatser när konjunkturen viker. Ännu finns inga erfarenheter av den reguljära lärlingsutbild- ningen. Däremot har erfarenheter från försöksverksamheten häm- tats in från olika håll och har analyserats av oss i . Förslag till förbättringar har redovisats till reger- ingen både från oss och från . De första beslu- ten om lagreglering av framtida gymnasial lärlingsutbildning har tagits av och regeringen har meddelat att fler för- slag ska följa liksom uppdrag till skolmyndigheterna. Kommitténs uppdrag och arbetsformer Under försöksverksamheten har det blivit allt mer uppenbart hur viktig en väl fungerande samverkan mellan skola och arbetsliv är för lärlingsutbildning. Det gäller i ännu högre grad än för annat arbetsplatsförlagt lärande. Därför blir resultatet av den kvalitets- granskning som Skolinspektionen gjort och som visade på många kvarstående brister ännu mer oroande. Under försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har krav funnits på att inrätta sär- skilda lärlingsråd, som tilldelades viktiga uppgifter för samverkan. Vi har fortsatt att följa dessa råds funktion, som vi också påpekat att existerande programråd kan fungera som lärlingsråd om de fullgör samma syften. Gymnasieskolans grundläggande utbildning spelar en viktig roll som bas för arbetskraftsförsörjningen på nationell, regional och lokal nivå och hur utbildningen utformas är viktigt när det gäller ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. har haft en högre initial arbetslöshet bland ung- domar jämfört med många andra länder med liknande struktur. En del av förklaringen till detta bedöms vara att yrkesutbildningen i huvudsakligen är förlagd till skolor, medan den i många jämförbara länder genomförs som lärlingsutbildning där ungdom- arna också är anställda. Genom detta får de in en fot i arbetslivet som kan vara av stort värde vid kommande anställningar och de kommer också att ingå i vissa sociala skyddsnät. Det kan givetvis finnas flera samverkande faktorer, även utanför utbildnings- området, till varför svenska ungdomar har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi har i vårt förra betänkande givit en mer hel- täckande bild av forskningsläget samt om syn på den svenska yrkesutbildningens anpassning till arbetsmarknaden. kommer betydande minskningar av elevkul- larna att påverka förutsättningarna för all gymnasieutbildning inklusive lärlingsutbildningen. Det finns redan en överkapacitet när det gäller antalet platser i gymnasieskolan. Generellt kan en viss minskning av efterfrågan på yrkesutbildning noteras . Inom yrkesutbildningarna finns dock varierande tendenser och ser man denna utveckling efter program och inrikt- ning blir bilden mer komplicerad. Många branscher redovisar bety- dande matchningsproblem, då olika huvudmän utbildar fler elever än vad branschen kan anställa. Det kan då också, som flera bran- scher påpekat, bli en tydlig konkurrenssituation om en utbyggd lärlingsutbildning ställs mot en reducerad skolförlagd utbildning. Allt detta ställer frågan om en utökad samverkan mellan olika skol- Kommitténs uppdrag och arbetsformer huvudmän och utbildningsregionens storlek i fokus. En enskild kommun är , särskilt när det gäller yrkesutbildning, ett alltför snävt område för planering. Om utbildningen i gymnasieskolan ska kunna svara mot avnämarnas krav och kontinuerligt kunna utvecklas i takt med förändrade behov krävs insatser som avser samverkan inom större regioner och instrument för sådan samverkan. Nationella lärlingskommitténs huvuduppgift har varit att följa och bedöma samt dra erfarenheter från den pågående försöksverksam- heten. Kommittén har därför vid sina kontakter med arbetsplatser och huvudmän strävat efter att systematiskt belysa och analysera aktuella delområden inom lärlingsförsöket. Vi har tidigare i två del- betänkanden redovisat erfarenheter av försöksverksamheten och kommit med förslag till förbättringsåtgärder. Vi upprepar i några fall våra tidigare förslag i de fall vi har fått nytt material som under- stryker förslagens relevans och möjligheter. Andra aktörers age- rande har också i några fall påverkat våra förslag. Den viktigaste och kanske mest intressanta frågan när det gäller utvärdering av gymnasial lärlingsutbildning kommer vi inte att kunna svara på, nämligen hur lärlingseleverna står sig i konkurren- sen med dem som gått en mer skolförlagd utbildning. Kommitténs mandattid räcker inte till för detta, där måste andra ta vid. Det gäller naturligtvis frågan om lärlingseleverna får jobb inom sitt yrke och hur förhåller de sig i detta avseende till elever som gått en huvudsakligen skolförlagd utbildning? Regeringen har i budgetpropositionen 2011 markerat sina lång- siktiga ambitioner för en utbyggd lärlingsutbildning med upp till 30 000 nya platser under sin mandatperiod. ska enligt sina direktiv särskilt följa lärlingsutbildningen ur närings- livets perspektiv och vi har därför som avslutning valt att genom- föra en omfattande studie i samarbete med SCB av hur företagens ser på sina möjligheter att ta emot gymnasiala lärlingar samt vilka förutsättningar som krävs för detta. Detta har skett genom en enkät till 6 000 företag inom olika branscher och storleksklasser. i har därefter biträtt Kommittén med analys av detta omfattande material. Kommitténs uppdrag och arbetsformer Till stöd för vårt arbete har vi också genomfört fyra överläggningar i seminarieform med företrädare för företag och branschorganisationer i flertalet branscher. Alla branscher har varit inbjudna! Seminarierna genomfördes i samarbete med . Huvudsyftet med de strukturerade seminarierna har varit ta tillvara erfarenheter och idéer från försöksverksamheten och utveckla tankar om hur högre kvalitet kan uppnås inom gymnasial lärlings- utbildning. Ett viktigt uppdrag är det främjandeuppdrag Nationella lärlings- kommittén har avseende lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande. Det handlar enligt direktiven om att ge stöd i första hand till lärlingsråd och huvudmän. Kommitténs viktigaste redskap för att ge stöd till lärlingsutbildningen är vår hemsida (), som sedan den togs i bruk successivt har utvecklats med allt mer material. har hemsidan vidareutvecklats med särskilt fokus på information till arbetslivet. Vi har i samarbete med utvecklat en webbaserad handledarutbildning. har genomfört en Nationell Lärlingskonfe- rens i i anslutning till att förra delbetänkandet presen- teras. Den samlade drygt 250 deltagare och vi kommer att genom- föra ytterligare en sådan konferens i anslut- ning till att detta betänkande publiceras. En användarkonferens har ägt rum i med drygt 150 deltagare. Vidare har kommitténs sekretariat deltagit vid informations- konferenser om lärlingsutbildning och APL inför Gymnasieskola 2011 som anordnades på sex platser runt om landet. ledamöter har också genom en studieresa med besök vid företag och skolor i och Östergöt- land inhämtat och utbytt egna erfarenheter. 1.3Externa kontakter och samråd Kommittén har fortsatt strävat efter ett öppet arbetssätt och har samarbetat med många myndigheter, organisationer, branscher, huvudmän och skolor. Nationella lärlingskommittén har haft ett omfattande samarbete med som bistått kommittén på olika sätt. Främst när det gäller beräkningar och statistikunderlag men också när det gäller metodiska diskussioner om erfarenheter av försöksverksamheten. Kommitténs sekretariat har även deltagit i Kommitténs uppdrag och arbetsformer några av de till knutna Nationella programrådens möten och konferenser, där även flera av Kommitténs ledamöter ingår. Vi har även haft täta kontakter med Skolinspektionen i frågor som rör försöksverksamheten och speciellt dess kvalitetsgransk- ning av yrkesförberedande utbildningar, där det arbetsplatsförlagda lärandet stått i centrum. En representant från Skolinspektionen har även varit adjungerad vid Kommitténs sammanträden. har tillsammans med och Skol- inspektionen bildat en beredningsgrupp av experter som träffats inför sammanträden. Här har frågor om de delvis överlappande uppdragen mellan , Skolinspektio- nen och Kommittén behandlats. Hit hör frågor om samordning av olika utvärderingsuppdrag samt uppgifter och statistik från för- söksverksamheten, som ofta är svår att urskilja i den löpande verk- samheten. Gruppen har, förutom kommitténs ordförande samt och , från kom- mitténs sekretariat bestått av: från , gym- nasieenheten, , statsbidragsenheten, och , enheten för uppföljning och statistik samt från Skolinspektionen. har ett fortsatt pågående samarbete med en grupp forskare vid , där docenterna genomfört ett uppföljnings- och utvärderings- arbete rörande lärlingsrådens arbete. Kommittén har även följt det av initierade projektet som och vid , bedriver om att anlägga ett pedagogiskt och didaktiskt perspektiv på försöksverksamheten. En rapport från detta projekt föreligger . , Gestaltningsbyrån i , har byggt upp och underhållit och svarar också för formgivning av detta delbetänkandes omslag. Utredaren , , har på Nationella lärlingskommitténs uppdrag medverkat vid analys av Kommitténs branschkontakter. 2Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 I detta kapitel behandlar vi vad som hänt inom lärlingsutbildningen sedan vi lämnade vårt förra delbetänkande . Vi inleder med händelser på nationell nivå i form av beslut av riksdag och regering samt uppdrag till skolmyndigheter. Därefter behand- las arbetet inom Kommittén och våra uppdrag till universitet. Fokus i Nationella lärlingskommitténs arbete har i enlighet med våra direktiv legat på att särskilt följa utvecklingen ur näringslivets synvinkel och se hur försöksverksamheten lever upp till arbets- marknadens behov. Kommittén har fullföljt sin arbetsplan och i samarbete med SCB riktat en enkät till företag om deras möjlig- heter att ta emot gymnasiala lärlingar. Studien syftade dels till att kartlägga vilka branscher som kan medverka och vilka förutsätt- ningar som i så fall bör vara uppfyllda. Förra arbetsåret inledde vi en studie av hur lärlingsråden, som har en nyckelfunktion inom försöksverksamheten, är organiserade och fungerar. Vi har i fortsatt samarbete med slutfört denna studie. 2.1Riksdagens beslut om kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning fattade beslut om att lärlings- utbildning skulle vara en permanent verksamhet inom gymnasie- skolan, som en alternativ utbildningsväg till en yrkesexamen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU03, rskr. 2009/10:8). Den nya lär- lingsutbildningen regleras från därför inte längre av någon särskild förordning, som , utan av bestämmelserna i den nya Skollagen och den nya Gymnasieförord- ningen. För de kvarvarande högre årskurserna av försöksverksam- Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011