sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — –Det känns som det är då man börjar kunna yrket och se vad det är man faktiskt har med sig från utbildningen, säger . –inser man också vad det är man inte kan, fyller i. Om ni får önska fritt, vad hade ni velat ha med er från lärarutbildningen när det gäller jämställdhet och genus? –Det skulle nog vara att man tittade mer på lärarens roll, varför gör man som man gör? Och vad beror det på att flickor och pojkar presterar så olika, det har inte bara blivit så. –Det håller jag med om, kanske skulle man alltid vara två som var ute under praktiken så att man kunde studera varandra. Jag skulle nog också ha velat lära mig mer om lagar och förordningar på det här området – när ska man gripa in? Det tycker jag saknades, avslutar . Förändringsarbete för jämställdhet i skolan Fortbildning av skolans personal Det lärarnas arbetsgivare, kommunen eller en fristående huvudman, som ansvarar för fortbildningen. Regeringen har erbjudit särskilda fortbildningskurser inom jämställdhetsområdet för lärare. Regeringen tog 2002 initiativ till att utbilda pedagogiskt kvali- ficerade resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap (prop. 2001/02:1). Utbildningen kom att kallas för genuspedagog- satsningen. Vi har via en enkät vänt oss till några av dem som gick utbildningen och tagit del av en del av de utvärderingar som gjorts (se vidare SOU 2009:64). Vår samlade bild är att utbildningen gav studenterna goda kunskaper och verktyg att arbeta med genus- frågor i skolan. Flera som började arbeta som genuspedagog gör det dock inte längre – detta främst på grund av besparingar. har som en del av reger- ingsuppdraget om jämställdhet i skolan (se kapitel 1) bedrivit fort- bildning av lärare och skolledare. har upphandlat fyra kurser på högskolenivå. Kurserna – Jämställdhet och hedersrelaterat förtryck i skolans värld, Jämställdhet i skolan – skolpraktik och forsk- ningsperspektiv samt Sex- och samlevnadsundervisning riktar sig till aktiva lärare. Vidare finns kursen Hedersrelaterad problematik som vänder sig till skolledare. Samtliga kurser omfattar 7,5 högskole- poäng. Kurserna i sex- och samlevnad respektive om jämställdhet och hedersrelaterat förtryck har enligt uppgift från varit mycket efterfrågade. Vi menar att fortbildningen är angelägen och har därför i kapitel 6 respektive 8 föreslagit att regeringen att ger i uppdrag att förlänga de aktuella fortbildningarna i sex- och samlevnad samt rörande den hedersrelaterade problematiken i skolan. Befattningsutbildning för rektorer – Rektorsutbildningen Rektorn är i egenskap av ledare för skolan en av de viktigaste aktörerna gällande jämställdhetsarbetet inom skolan. Rektors ledar- roll förstärks ytterligare i och med den nya skollagen (2010:800). Det är således viktigt att rektor har goda kunskaper om hur kön och genus spelar roll i skolan och klassrummet. En bra rektor kan genom sitt engagemang och sin kunskap organisera arbetet i skolan Förändringsarbete för jämställdhet i skolan så att det främjar jämställdhet och likabehandling samt minskar förekomsten av kränkande behandling. I avhandling (2009) behandlas rektorns betyd- else för ledarskapet på skolan. En slutsats är att den naturliga konflikt som finns på en skola mellan olika lärare utifrån deras bakgrund och roll kan biläggas av en god ledare. Hon framhåller att en god ledare tillsammans med lärarna i ömsesidig dialog kan få skolan att utvecklas. Detta går i linje med vad utredningen för skolans led- ningsstruktur lyfter fram (SOU 2004:116). Utredarens slutsats är att ett ledarskap som får personalen att arbeta mot samma mål är avgörande för förändringsvilja och hög kvalitet. Rektorn behöver en bra ledarutbildning. Statligt anordnad rektors- utbildning har bedrivits (SOU 2004:116). För den nuvarande utbildningen gäller att den ska påbörjas möjligt efter det att anställningen som rektor har påbörjats och vara genomförd . Rektorsutbildningen ges exempelvis av , , , och samt Linnéuniversitetet. Utbildningens omfattning och innehåll är fastställt av reger- ingen (2008:643). Utbildningen ska omfatta 30 högskolepoäng och bestå av tre lika stora kurser: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning samt skolledarskap. Utifrån detta har upprättat ett måldokument. saknas målformuleringar om jämställdhet helt i rektors- utbildningens styrande dokument. Vi anser att det bör regleras i styrdokumenten att ett jämställdhetsperspektiv ska finnas i samt- liga tre delkurser som rektorsutbildningen består av. Inom skol- juridiken finns frågor som rör jämställdhet, såsom frågor om dis- kriminering och trakasserier. Även i avsnittet om mål- och resultat- styrning finns anledning att anlägga ett jämställdhetsperspektiv, exempelvis rörande könsskillnader i läs- och skrivförmåga samt skol- prestationer i övrigt. I skolledarskapet har jämställdhet en given plats, som en del i skolans värdegrund. Mot denna bakgrund föreslår vi att regeringen ger i uppdrag att besluta om ändringar i målformuleringarna gällande rektorsutbildningen, med innebörden att jämställdhet ska genom- syra hela rektorsutbildningen. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan Vi menar att jämställdhetsintegrering måste vara en vägledande princip för skolans jämställdhetsarbete. Jämställdhetsintegrering är en strategi för att åstadkomma ett jämställt och långsiktigt, hållbart samhälle. Det innebär kortfattat att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i alla verksamhetsområden och i alla led av besluts- fattande, planering och utförande av verksamheter. Jämställdhets- integrering har varit den övergripande strategi för jämställdhetspolitiken sedan propositionen Delad makt – delat ansvar (prop. 1993/94:147). I den bästa av världar är jämställdhetsarbetet något som utgår ifrån rektors övergripande ansvar för verksamheten och som bedrivs med lika hög prioritet som övrigt kvalitetsarbete. ser vi dock att jämställdhetsarbetet ofta bedrivs som ett separat projekt vid sidan om den ordinarie verksamheten, inte sällan av en enskild engagerad person. Att uppnå jämställdhet i skolan är en kvalitetsfråga för skolan som organisation och är en fråga om alla barns rätt till lärande. Att jämställdhet råder – det vill säga att flickor och pojkar, män och kvinnor i skolan har lika möjligheter och skyldigheter att verka och förändra skolan, lära och utvecklas som individer och i olika grupper – gör att alla människor kommer till sin rätt och kan utvecklas. I CEMR1 deklarationen, som en del kommuner undertecknat, fram- kommer även detta. I diskrimineringslagen (2008:567) samt i såväl den nu gällande skollagen (1985:1100) som i den nya Skollagen (2010:800) ställs krav på att alla skolor ska redovisa de aktiva åtgärder som planeras och bedrivs i en plan. Denna reglering innebär en särskild utmaning för den som bedriver utbildning. Regleringen innebär krav på parallella jämställdhetsarbeten där jämställdhetsarbete som berör personalen är en separerbar del, och jämställdhetsarbete eller likabehandlings- arbete som berör eleverna är en delvis annan del. Diskrimineringslagens krav på att alla arbetsplatser med fler än 25 anställda måste upprätta en jämställdhetsplan, berör troligtvis de flesta lärare eftersom många lärare utgör en del av kommunens anställda. För eleverna finns inget sådant minimikrav på antal 1 CEMR deklarationen är Europeisk deklaration om jämställdhet mellan kvinnor och män på lokal och regional nivå – en deklaration som uppmanar kommuner och regioner att använda sina befogenheter och partnerskap för att uppnå jämställdhet och utarbetades . CEMR står för . Förändringsarbete för jämställdhet i skolan elever, utan skollagen ställer krav på att samtliga skolor ska ha en likabehandlingsplan/plan mot kränkande behandling. Målen kan i dessa parallella jämställdhetsplaner vara överlappande, men bör rim- ligtvis också vara delvis olika eftersom lärare och elever berörs av skolans organisation på olika sätt. En särskild grupp lärare som vi har vänt oss till via en enkät är de som deltog i den statliga fortbildningen i genuskunskap (genus- pedagogutbildningen). Många i gruppen vittnar om att de upplever en frustration i sitt arbete. En genuspedagog skriver: Det går inte att bedriva jämställdhetsfrågor på golvet om inte led- ningen ger mandat. Då menar jag att ledningen klart och tydligt säger att detta är ett prioriterat arbete. Okunskapen är enormt stor hos led- ningen i min kommun och det är helt legitimt att anser sig ha de kunskaper som krävs och därmed har man också rätten att avfärda jämställdhet/genusarbete. Vi som är genuspedagoger utsätts för ett omänskligt hårt tryck. Vi får ständigt vara beredda på spydiga kom- mentarer, motarbetning, härskartekniker och rent grova diskrim- inerande påhopp. Det förefaller som att det saknas kunskaper och intresse hos både rektor och kollegor på denna skola. I vår enkät till genuspeda- gogerna framkommer även att det jämställdhetsarbete ofta ses som ett projekt snarare än en pågående process. En vanlig metod är att skolan väljer att anordna en temadag om ett viktigt område. Det kan exempelvis vara en temadag om trafik, sex- och samlevnad eller om jämställdhet. handlar det om frågor som rektorn har ett särskilt ansvar för. Det är också vanligt att regeringen arbetar med teman inom ramen för tidsbegränsade satsningar. Vanligtvis kopplas en statlig satsning till någon form av ekonomiska incitament. Särskilda pro- jektmedel kan inrättas där syftet är att de huvudmän eller skolor som tar del av satsningen kompenseras för de kostnader de har haft. Risken med detta arbetssätt är att skolan väljer att prioritera en fråga men sedan när temadagen– eller bidraget från staten – är slut så avtar intresset och blickarna vänds mot nästa tema som lyfts fram, allt medan lagkraven kvarstår. Att jämställdhetsarbete är ofta är en tidsbegränsad aktivitet framgår även av Frånbergs rapport (SOU 2010:83). Det finns några gemensamma huvuddrag gällande arbetet med jämställdhet som antas bidra till hållbarhet och långsiktighet. Vikten av ledningens, rektors, aktiva del i jämställdhetsintegrer- ingen kan inte nog understrykas. För att åstadkomma en lång- Förändringsarbete för jämställdhet i skolan siktighet i jämställdhetsarbetet måste rektor inrikta jämställdhets- arbetet på skolans verksamhetsutveckling och kvalitetsutveckling – inte på från dessa processer fristående projekt. Ett sådant arbete bör bygga på en förändringsvilja som sträcker sig längre än till slut- datum för ett projekt. Som bakgrundsmaterial för de strukturerande principer som vi presenterar nedan har JämStöds material (SOU 2007:15) och 4R metoden (i Ds 1999:33) fungerat. Även Frånbergs rapport ligger till grund för detta (SOU 2010:83). Vi vill lyfta fram fyra viktiga utgångspunkter för långsiktigt jämställd- hetsarbete i skolan: Ledningen ger sitt tydliga stöd både inom skolan till elever och lärare och övrig skolpersonal, men också till föräldrar, politiker och skoltjänstemän gällande jämställdhetsarbetet Arbetet tilldelas ekonomiska resurser åtminstone i en upp- startsperiod En ansvarig samordnande grupp som arbetar direkt under led- ningen tillsätts Tydliga mål, indikatorer och ansvarskriterier utformas Dessa utgångspunkter kan ses som en del av en uppstartsfas innan jämställdhetsarbetet är en del av de ordinarie processerna. För att på ett adekvat sätt formulera tydliga mål, indikatorer och ansvars- kriterier och kan en enskild skola eller kommun arbeta efter den process som beskrivs här nedan: Kartläggning av verksamheten – fokus på det som upplevs vara ett problem ur ett jämställdhetsperspektiv En kartläggning kan ske genom intervjuer, enkäter eller observa- tion. Intervjuer är bra om det är en mindre verksamhet som kart- läggs eller med ett specifikt problem. Det kan vara värt att fundera på vem det är som genomför intervjuerna, och vilken (makt)rela- tion den personen har till de personer som ska intervjuas. Vid känsliga frågor som rör trakasserier är det alltid att rekommendera en utomstående person som inte har en beroenderelation till skolan gör intervjun. Intervjuer görs mest tillförlitliga med hjälp av ljud- upptagning som sedan renskrivs. Enkäter som metod är effektiva om problemet anas, men inte är helt tydligt. Då kan man ställa frågor anonymt. Enkäter kan lätt bli Förändringsarbete för jämställdhet i skolan för omfattande och blir då svåra att bearbeta. När det gäller enkäter är det viktigt att tänka igenom vilket material man vill ha, för att få ett så bra svar på den övergripande frågan som möjligt. Enkäter kan med ganska enkla medel göras webbaserade, något som kan höja svarsbenägenheten och göra det lättare att analysera data. Observationer är effektiva som kompletterande kartläggnings- instrument när det gäller att kartlägga en skola eller skolor i en kommun. Kartläggningar ska vara så objektiva som möjligt, och observationer är alltid subjektiva. När man observerar gör man egna tolkningar och värderingar av det man observerar, men observationer ger ett bra kvalitativt komplement till intervjuer och enkäter. Om man vill få syn på sitt eget sätt att hantera genus i klassrummet kan spegelobservation av en kollega vara en väldigt bra metod. Kollegan får sedan i uppgift att observera tillbaka. Då är det en annan form av kartläggning, där du och din kollega dis- kuterar och funderar tillsammans, som inte nödvändigtvis behöver involvera fler på skolan. Observationer ska ha ett specifikt och avgränsat syfte och kan göras med hjälp av anteckningar, video- kamera eller ljudupptagning. Videokamera som hjälpmedel kräver att du på förhand tillfrågar de som ska filmas om tillstånd, och om det handlar om elever måste föräldrarna tillfrågas. Hoppar man över kartläggningen, som kan upplevas lite tråkig när man vill komma igång med det riktiga arbetet, är risken stor att man missar målet och de åtgärder man sätter in inte stämmer överens med verkligheten man behöver förändra. Analys av vad som framkom i kartläggningen Analysen av kartläggningen är en viktig del av arbetet. Vad har vi nu fått syn på? Är det vad vi trodde vi skulle se som vi ser? Blir vi förvånade eller får vi bekräftelse på sakernas tillstånd? Oavsett vilka tankar som kommer upp är det viktigt att i något skede av analysen vara flera som tänker tillsammans. En person kan göra grovanalysen, men flera ska göra slutanalysen för att inte bara en person ska stå bakom den, och för att fler ska involveras i pro- cessen. Analysen och kartläggningen kan tillsammans ta en termin i anspråk. Då är det viktigt att lita på att kartläggning tar tid och att det är ett viktigt arbete som görs, eftersom det kan kännas otåligt att inte göra så mycket utåt i organisationen. Många kanske för- väntar sig ett arbete som genast syns, och som jämställdhets- Förändringsarbete för jämställdhet i skolan arbetare är det då viktigt att stå emot trycket att sätta igång med något konkret och synligt för att tillfredsställa organisationen. Där- emot kan man regelbundet kommunicera vad som görs. Ledningen måste dock få informationen först och helst är det också ledningen som går ut med informationen för att visa att den står bakom kartläggningen och analysen. Framtagande av idéer och visioner, konkreta mål och åtgärder Sedan är det att ta fram visioner, mål och åtgärder och här sätts ambitionsnivån för jämställdhetsarbetet. Den kanske mest kreativa perioden av arbetet med jämställdhet är att arbeta med idéer och visioner samt att formulera konkreta mål och åtgärder. Här är det centralt att målformuleringarna är konkreta och möjliga att utvärdera och följa upp. Det är lätt att målen blir visionära, men målformuleringarna ska vara konkreta och möjliga för alla att för- stå. Sträva efter att målen ska vara skrivna så kort som möjligt. För ett specifikt mål kan det vara nödvändigt att också formulera vilka åtgärder som ska genomföras och som leder fram till att målet uppnås. Till ett och samma mål kan det finnas en eller flera åtgärder för att målet ska uppnås. (2009) skriver i sin avhandling som berör genuspedagoger på gymnasiet bland annat om vilka olika arbetssätt som genuspedagoger använt för att främja jämställdhet. De resultat som analyserna av intervjuer med genuspedagoger visar är att hand- ledning av arbetslag, observationer av undervisning, att agera som förebild i klassrummet samt att hålla föreläsningar är några sätt som genuspedagoger använder för olika syften. Dessa sätt utgör exempel på arbetssätt som kan användas som en del av en mål- formulering och åtgärdsplan för att också konkretisera hur en åtgärd ska genomföras. För att höja konkretionsnivån ytterligare kan åtgärderna följas av skrivningar om vem som är ansvarig för att genomföra eller dele- gera åtgärdens genomförande, hur åtgärden bekostas och när och till vem åtgärdens genomförande ska rapporteras. Dessa delar bildar också jämställdhetsplanen eller likabehand- lingsplanen. Till den här delen av arbetet kommer behovet av att kom- municera idéer och mål med skolledning och ansvariga. Att en jäm- ställdhetsgrupp sitter och funderar är viktigt, men gruppen måste kommunicera sitt arbete med dem som det berör. Här kan även en intern remiss på skolan vara en idé och om skolan har en webbplats Förändringsarbete för jämställdhet i skolan kan det pågående arbetet rapporteras där. Förankring och kom- munikation är centralt i arbetet med mål och åtgärder för att för- ändra och utveckla. Att sedan genomföra de aktuella åtgärderna är en annan del av pro- cessen. Det är viktigt att det finns en samordnare som har fått ledningens uppdrag att leda jämställdhetsarbetet och som har led- ningens stöd och mandat att kontrollera och diskutera åtgärder med dem som är inblandade i att genomföra eller delta i åtgärder. Under arbetet med de mål som satts upp brukar det ofta dyka upp nya idéer och tankar vad man kan göra istället. Om det inte är uppenbart fel att göra så som inledningsvis formulerats är det oftast bättre att samla alla nya idéer till kommande års arbete. Det är sär- skilt viktigt att hålla sig till planens innehåll om den noga pro- cessats på skolan, eftersom det kan väcka förundran och förvirring ifall nya åtgärder kommer in. Uppföljning av mål och åtgärder – vad lyckades och vad lyckades mindre bra? När åtgärderna är genomförda måste en uppföljning av dessa ske. Uppföljningen ska sedan vara grunden mål och åtgärder. Den kan göras på en mängd olika sätt. Fokus kan till exempel vara att se om åtgärderna ledde till att målen uppnåddes, eller ledde åtgärderna till något annat? Man kan fokusera på hur stor grad av involvering man nått – har alla känt sig berörda av jäm- ställdhetsarbetet? Det är också möjligt att närmare granska om ambitionsnivån för arbetet och åtgärderna var på en bra nivå, eller om det är möjligt att höja ambitionsnivån. Detta görs lämpligen tillsammans med ledning och rektor. Upp- följningen bör också vara skriftlig för att den lättare ska kunna kommuniceras till samtliga på skolan eller i organisationen. Ledningen är avgörande för hur framgångsrikt ett jämställd- hetsarbete är och måste i praktiken även leda jämställt för att hela jämställdhetsarbetet ska vara trovärdigt, och det yttersta ansvaret för det vilar på rektor. Bland annat har (2007) i sin bok beskrivit vikten av att ledningen uttryckligen stöder och arbetar med jämställdhet för att nå goda resultat. Här kan också nämnas en nypublicerad bok av och (2011) – Likabehandling i arbetslivet. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan chefer – där skolledningens agerande diskuteras i relation till hur skolans arbete fungerar. Föräldrar till barn i skolan är en del av jämställdhetsarbetet i skolan. Här reflekterar en förälder om mötet med skolans värld och hur genus och jämställdhet får plats i den. Farhågor och förhoppningar kring genus i skolan – tankar från en blivande skolförälder Inledningsvis: i mitt idealsamhälle finns en medvetenhet om de processer som skapar genus och en ödmjuk vilja att alla (barn) ska få utveckla sin egen genusidentitet utan att bli ifrågasatta, för- löjligade, diskriminerade eller tvingade att göra avkall på delar av sig själv. Skolan har ett mycket stort inflytande på formandet av nästa generation, och därmed också en fantastisk chans att bidra till ett öppnare samhälle mer tolerant mot diversioner. Detta är dock en vision som tenderar att, precis som genusarbete i förskola och skola, enbart bli vackra ord. Därför hoppas jag, nu när mitt barn ska börja skolan, på skolpersonal som vågar se förbi alla vackra ord, som inte är rädda för att testa och chansa, och som är kreativa i sina försök att se utanför de ramar som håller tjejer och killar i separata och alltför trånga fack. När min dotter (som bor hos mig och varannan hos sin pappa) hade löss ringde dagispersonalen hem till mig trots att det var pappas vecka eftersom: tror du verkligen att han klarar av att kamma henne då? När överlämningssamtalet mellan dagis och skola skulle bokas menade dagispersonalen att: pappan får ju också vara med. Min farhåga om skolan är att den invanda stereo- typa bild av ansvarsuppdelning mellan föräldrarna som jag vant mig vid att möta från dagispersonal även är levande bland skolpersonal. Min förhoppning är att man inte förmedlar en bild av pappor som inkompetenta när det gäller att ta hand om sina barn. Att man inte tar för givet att mamman är nummer ett i vårdnaden om barnet och att pappan är med enbart om han vill och kan. satt min då fyraåriga dotter på sin säng i underkläder, tittade ner på sina lår och började gråta över att de var för tjocka. Min farhåga är att detta frö till utseendefixering och osunt förhållande till sin kropp kommer att förstärkas i köns- segregerade grupper och uppgifter i skolans värld. Min för- hoppning är att min dotter får kompetenta och starka förebilder som vågar ta även de svåra samtalen och visa på att kroppen är ett starkt fantastiskt redskap att upptäcka världen med. Inte något att forma för att behaga. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan Min dotter är en viljestark, bestämd och ganska argsint person. På dagis har detta ofta bemötts med bekymrade miner över hur hon klarar av de sociala relationerna till sina tjejkompisar. Min farhåga är att tjejer med typiskt manliga drag och egenskaper i skolan blir tillrättavisade och ifrågasatta, och att killar med typiskt kvinnliga drag blir förlöjligade. Min förhoppning är att alla barn förutsättningslöst bemöts utifrån sina egna egenskaper och personlighetsdrag. Att tjejer får bråka och killar får gråta. 9.4Översikt av publikationer med metoder för jämställdhetsarbete Nedan ges exempel på publikationer som diskuterar, pro- blematiserar och exemplifierar metoder för att arbeta med jäm- ställdhet. Avsikten är inte att förespråka eller rekommendera just denna litteratur. Det finns inga utvärderingar att tillgå när det gäller vilka metoder som fungerar på ett tillfredsställande sätt för att främja jämställdhet i skolan (se vidare SOU 2010:35), men fram- gångsfaktorer för jämställdhetsarbete diskuteras på annan plats i kapitlet. Vi förespråkar en förstärkning av genusperspektivet i de ämnen som ingår i lärarnas ämnesexamen. Den litteratur som presenteras nedan är dock inte ämnesanknuten. Vi upprepar dock att de per- spektiv som kvinnoforskningen eller genusforskningen som den numera benämns, tillhandahåller tas tillvara i undervisningen inom respektive ämne, för att korrigera den könsblindhet som annars erfarenhetsmässigt lätt gör sig gällande i många av skolans ämnen. De publikationer som vi presenterar här är framtagna med hjälp av sökverktyget LIBRIS2 samt utifrån egen kunskap om vilka pub- likationer som finns. Urvalet av material som presenteras är gjort på basen av följande kriterier: att materialet ska vara framtaget , materialet ska vara riktat mot jämställdhetsarbete i skolan (inte förskolan) samt det ska vara möjligt att få tag på materialet . Presentationen är mycket översiktlig eftersom antalet publikationer är relativt stort och den här översikten gör inte anspråk på att vara heltäckande. Det finns brister med de flesta