sou · GZB368 · 2011-10-21 00:00:00 — Utredningens förslag: Vid användning av konsolideringsmeto- den beräknas de kapitalbasmedel som är tillgängliga för gruppen för att täcka gruppens solvenskapitalkrav, den medräkningsbara kapitalbasen, med utgångspunkt i sammanställda data. Vid beräkning av den medräkningsbara kapitalbasen ska bestämmel- serna avseende kapitalbas för enskilda företag gälla dock med beaktande av eventuella gruppspecifika justeringar. Vid användning av sammanläggnings- och avräkningsmetoden beräknas den medräkningsbara kapitalbasen, som summan av de kapitalbasmedel hos försäkringsföretaget med ägarintresse eller försäkringsholdingföretaget som får medräknas för att täcka Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav solvenskapitalkravet för gruppen och den proportionella andel som tillkommer försäkringsföretaget med ägarintresse eller för- säkringsholdingföretaget av de kapitalbasmedel hos de anknutna försäkringsföretagen som får medräknas för att täcka av solvenskapitalkravet för gruppen. Vid användning av en kombination av konsolideringsmetoden samt sammanläggnings- och avräkningsmetoden beräknas den medräkningsbara kapitalbasen som summan av medräkningsbar kapitalbas för de företag som beaktas enligt konsolideringsme- toden och den proportionella andel av medräkningsbara kapital- basmedel för de företag som beaktas enligt sammanläggnings- och avräkningsmetoden. Skäl för utredningens förslag: Bestämmelserna återfinns i artik- larna 230 och 233 och definierar hur den gruppbaserade kapitalba- sen beräknas enligt de metoder som kan användas. Vid användning av huvudmetoden, dvs. konsolideringsmetoden, ska en särskild solvensbalansräkning upprättas för ändamålet. Med sammanställd data avses denna konsoliderade solvensbalansräkning, som upprättas med utgångspunkt i koncernredovisningen. Den nya balansräkningen kan dock behöva justeras eftersom den publika koncernredovisningen inte upprättas enligt Solvens . Vid användning av den alternativa metoden dvs. sammanlägg- nings- och avräkningsmetoden ska den gruppbaserade kapitalbasen beräknas som summan av kapitalbasen i försäkringsföretaget eller försäkringsholdingföretaget och dess andelar i dotter- och intres- seföretagens kapitalbaser. Vi användning av en kombination av konsolideringsmetoden och sammanläggnings- och avräkningsmetoden kommer de företag som beräknas med konsolideringsmetoden konsolideras till en grupp som sedan summeras med övriga företag med hjälp av sam- manläggnings- och avräkningsmetoden. Oavsett vilken metod som används ska kapital som har dubbel- räknats och kapital som har skapats inom gruppen elimineras samt justeringar för icke-överförbart kapital ha genomförts. Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav Utredningens förslag: Solvenskapitalkravet för gruppen beräk- nas vid användning av konsolideringsmetoden med utgångs- punkt i sammanställda data och ska beräknas antingen enligt standardformeln eller med en godkänd intern modell. Solvenskapitalkravet för gruppen ska uppgå till minst sum- man av följande: 1.minimikapitalkravet för försäkringsföretaget med ägarin- tresse och 2.den proportionella andelen av minimikapitalkraven för de anknutna försäkringsföretagen. Minimikapitalkravet för gruppen ska täckas med medräknings- bara poster i primärkapitalbasen som är tillgängliga för gruppen. Vid bestämningen av vilka poster som ska ingå i den medräk- ningsbara primärkapitalbasen för att täcka minimikapitalkravet ska bestämmelserna för enskilda företag gälla i tillämpliga delar. Solvenskapitalkravet för gruppen beräknas vid användning av sammanläggnings- och avräkningsmetoden som summan av solvenskapitalkravet för försäkringsföretaget med ägarintresse eller försäkringsholdingföretaget och den proportionella ande- len av solvenskapitalkravet för de anknutna försäkringsföreta- gen. Solvenskapitalkravet kan beräknas antingen enligt stan- dardformeln eller med en godkänd intern modell. Solvenskapitalkravet för gruppen beräknas vid användning av en kombination av konsolideringsmetoden samt sammanlägg- nings- och avräkningsmetoden som summan av solvenskapital- kraven för de företag som beaktas enligt konsolideringsmetoden och den proportionella andel av solvenskapitalkravet de företag som beaktas enligt sammanläggnings- och avräkningsmetoden. Skäl för utredningens förslag: Bestämmelserna återfinns i artik- larna 230 och 233 och definierar hur det gruppbaserade solvenska- pitalkravet beräknas enligt de metoder som kan användas. Vid användning av huvudmetoden, dvs. konsolideringsmetoden, ska en sammanställning upprättas för ändamålet. Denna samman- ställda data upprättas med utgångspunkt i koncernredovisningen. Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav Vid användning av den alternativa metoden, dvs. sammanlägg- nings- och avräkningsmetoden, ska det gruppbaserade solvenska- pitalkravet beräknas som summan av solvenskapitalkraven i försäk- ringsföretaget eller försäkringsholdingföretaget och dess andelar i dotter- och intresseföretagens solvenskapitalkrav. Om konsolideringsmetoden används ska det sammanlagda solvenskapitalkravet uppgå till minst ett minimikapitalkrav, som bestäms som summan av minimikapitalkravet i försäkringsföretaget och dess andelar i dotter- och intresseföretagens minimikapital- krav. Detta gäller inte om sammanläggnings- och avräkningsmeto- den används.12 15.2.8Grundläggande principer – proportionell andel Utredningens förslag: Vid beräkningen av medräkningsbar kapitalbas som är tillgänglig för gruppen och solvenskravet för gruppen ska dotterföretag och intresseföretag tas upp till den proportionella andel som det ledande försäkringsföretaget inne- har. Vid beräkning enligt konsolideringsmetoden ska den propor- andelen motsvara de procentandelar som tillämpats vid upprättandet av koncernredovisningen. Vid beräkning enligt sammanläggnings- och avräkningsmeto- den ska den proportionella andelen omfatta den andel av det tecknade bolagskapitalet som, direkt eller indirekt, innehas av företaget med ägarintresse. Om det finns solvensunderskott i ett dotterföretag ska hela dotterföretagets solvensunderskott beaktas, oavsett vilken beräkningsmetod som används. Om moderföretaget kan visa att dess ansvar är strikt begränsat till den ägda kapitalandelen får moderföretaget beakta solvensunderskottet till vad som motsva- rar den ägda kapitalandelen. ska, i de fall är grupp- tillsynsmyndighet, efter samråd med försäkringsgruppen och övriga tillsynsmyndigheter fastställa den proportionella andel som ska beaktas i följande fall 12 Det finns dock ett förslag på att införa ett golv även för sammanläggnings- och avräkningsmetoden enligt den föreslagna EU-förordningen. Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav 1.när det inte finns några kapitalbindningar mellan vissa av företagen i en grupp, 2.när en tillsynsmyndighet har fastställt att ett direkt eller indirekt innehav av röster eller kapital i ett företag ska räknas som ägarintresse eftersom väsentligt inflytande utövas, och 3.när en tillsynsmyndighet har fastställt att ett företag är ett moderföretag till ett annat företag eftersom det enligt tillsynsmyndighetens uppfattning utövar ett faktiskt bestämmande inflytande över det andra företaget. Skäl för utredningens förslag: Bestämmelserna återfinns i artikel 221 och behandlar hur den proportionella andelen av ett innehav i dotter- eller intresseföretag ska tas in i solvensberäkningen. Dessa innehav kan antingen finnas på grund av ägande eller på grund av att försäkringsföretaget med ägarintresse har ett bestämmande inflytande över ett företag eller en gemensam ledning med ett annat företag. Bestämmelserna behandlar särskilt hur bolag med solvensun- derskott ska tas in i den gruppbaserade solvensberäkningen. Solvensunderskott finns när ett företag har en kapitalbas som understiger solvenskapitalkravet för företaget på solonivå. Vid sol- vensunderskott ska underskottet beaktas till . Annor- lunda uttryckt ska företaget vid tillämpningen av reglerna anses vara ett helägt dotterbolag. Dessutom finns uttryckliga möjligheter för grupptillsynsmyndigheten att bestämma den proportionella andelen när det inte är tydligt vilken andel som ska användas. Det gäller t ex när det inte finns kapitalbindningar, dvs. när försäk- ringsföretaget med ägarintresse inte äger andelar i det anknutna företaget men har ett bestämmande inflytande över företaget. En aktuell situation kan t ex vara när det gäller ett ömsesidigt bolag som har gemensam ledning med ett företag i gruppen. Om moderföretaget kan visa att dess ansvar är strikt begränsat till den ägda kapitalandelen kan avdraget för solvensunderskottet få begränsas till den del som motsvarar den ägda kapitalandelen. Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav 15.2.9Grundläggande principer – elimineringar i den medräkningsbara gruppbaserade kapitalbasen Utredningens förslag: Från den medräkningsbara kapitalbasen som är tillgänglig för gruppen ska avdrag göras för följande poster om dessa inte redan eliminerats i samband med konsoli- deringen 1.värdet av sådana tillgångar, som får ingå i kapitalbasen för ett annat försäkringsföretag eller försäkringsholdingföretag i försäkringsgruppen (dubbelräkning av kapital), och 2.värden som skapats internt inom försäkringsgruppen genom att åtminstone ett försäkringsföretag eller något av dess anknutna företag innehar aktier i, eller ger lån till, ett annat företag som direkt eller indirekt innehar poster i sin kapitalbas som kan täcka solvenskapitalkravet för det förstnämnda försäkringsföretaget eller något av dess anknutna företag (ömsesidig finansiering). Följande poster i den gruppbaserade kapitalbasen får endast täcka solvenskapitalkravet för det företag där de uppkommit 1.konsolideringsfond eller andra överskottsmedel i ett anknutet livförsäkringsföretag efter godkännande av eller annan ansvarig tillsynsmyndighet, 2.tecknat men inte inbetalt aktiekapital och garantikapital i ett anknutet försäkringsföretag, och 3.poster i ett anknutet försäkringsföretag som inte faktiskt kan göras tillgängliga för övriga företag i försäkringsgruppen. Summan av de poster som anges ovan får inte överstiga solvens- kapitalkravet för det anknutna försäkringsföretaget, varför eventuella överskott ska dras av från den gruppbaserade kapital- basen. Följande poster ska undantas från den gruppbaserade kapitalba- sen 1.tecknat men inte inbetalt aktiekapital eller garantikapital som medför en möjlig förpliktelse för ett företag med ägarin- tresse, Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav 2.tecknat men inte inbetalt kapital i ett försäkringsföretag med ägarintresse som medför en möjlig förpliktelse för ett anknutet försäkringsföretag, och 3.tecknat men inte inbetalt kapital i ett anknutet försäk- ringsföretag som medför en möjlig förpliktelse för ett annat anknutet försäkringsföretag som är anknutet till samma försäkringsföretag med ägarintresse. Skäl för utredningens förslag: Bestämmelserna återfinns i artikel 222 och 223. Bestämmelserna ska säkerställa att det inte blir någon dubbel användning av poster i den medräkningsbara kapitalbasen. Det innebär att medräkningsbara kapitalbasposter som används för att täcka solvenskapitalkravet i ett företag i försäkringsgruppen inte också får användas för att täcka solvenskapitalkravet i ett annat företag i gruppen. Detta skulle t.ex. kunna uppkomma vid ömsesi- dig finansiering, dvs. när ett företag som ingår i gruppen både mottagit och avgivit ett förlagslån till samma belopp med en motpart som också tillhör gruppen. Kapitalbasen har därmed ökat i det aktuella företaget, utan att något nytt externt kapital har tillförts gruppen. Liknande effekter skulle kunna uppkomma vid koncernmellanhavanden med användning av aktier. Det bör dock noteras att aktier och förlagslån inom gruppen normalt redan har eliminerats i den konsoliderade gruppsolvensbalansräkningen. Dessutom specificeras vissa poster i den gruppbaserade kapital- basen som inte kan överföras från ett bolag till ett annat bolag dvs. poster som i vissa fall inte är medräkningsbara i sin helhet i den gruppbaserade kapitalbasen. I gruppsolvensberäkningen är det vik- tigt att fastställa om en post är överförbar och kan användas för att täcka förluster även för andra företag i gruppen. Om en post endast kan användas för att täcka förluster i ett enskilt företag får den kapitalbasposten endast täcka det företagets solvenskapitalkrav justerad för eventuella överskott får inte användas för att täcka solvenskapitalkraven för övriga företag i gruppen utan ett avdrag ska göras från den gruppbaserade kapitalbasen. Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav Utredningens bedömning: Bestämmelserna om grupptillsyns- myndighetens och övriga berörda tillsynsmyndigheters behand- ling av en ansökan om tillstånd att beräkna det gruppbaserade solvenskapitalkravet med en intern modell bör tas in i före- skrifter på lägre nivå. Utredningens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om behandlingen av en ansökan om tillstånd att beräkna det grupp- baserade solvenskapitalkravet med en intern modell. Skäl för utredningens bedömning och förslag: Av artikel 231 framgår att de berörda tillsynsmyndigheterna ska samarbeta vid beslutet om huruvida ett tillstånd för gruppintern modell ska beviljas. Artikeln innehåller i stora drag bestämmelser om en hand- läggningstid, samarbete med EIOPA, beslutets innehåll och möj- ligheten att fastställa ytterligare nationella kapitaltillägg. Utredningen bedömer att dessa bestämmelser inte ska införas i svensk lag, men att de bör införas i föreskrifter på lägre nivå. Regeringen bör bemyndigas att meddela föreskrifter om behand- lingen av en ansökan om tillstånd att beräkna det gruppbaserade solvenskapitalkravet med en intern modell. 15.2.11 Kapitaltillägg på gruppnivå Utredningens bedömning: Bestämmelserna om grupptillsyns- myndighetens bedömning av behovet av kapitaltillägg på grupp- nivå bör tas in i föreskrifter på lägre nivå. Utredningens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter får meddela föreskrifter om de bedömningsgrunder som ska gälla vid bedömningen av behovet av kapitaltillägg på gruppnivå. Skäl för utredningens bedömning och förslag: Av artikel 232 framgår att grupptillsynsmyndigheten särskilt ska uppmärksamma de fall då omständigheter som avses i artikel 37.1 a-c, dvs. bestäm- melserna om kapitaltillägg för enskilda försäkringsföretag, kan uppkomma på gruppnivå. Artikeln tar särskilt upp då en särskild Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav risk föreligger på gruppnivå som är svår att kvantifiera och som inte täcks tillräckligt av standardformeln eller en intern modell. Arti- keln tar också upp kapitaltillägg som anknutna försäkringsföretag ålagts av sina tillsynsmyndigheter. Utredningen bedömer att dessa bestämmelser inte ska införas i svensk lag, men att de bör införas i föreskrifter på lägre nivå. Regeringen bör bemyndigas att meddela föreskrifter om de bedömningsgrunder som ska gälla vid bedömningen av behovet av kapitaltillägg på gruppnivå. Det bör uppmärksammas att Kommissionens genomförandebe- stämmelserna om kapitaltillägg för enskilda företag även gäller i tillämpliga delar för kapitaltillägg på gruppnivå. 15.2.12 Anknutna försäkrings- och återförsäkringsföretag Utredningens förslag: Om det finns mer än ett anknutet för- säkringsföretag i gruppen ska det ledande försäkringsföretaget beakta varje anknutet försäkringsföretag vid beräkning av grup- pens solvens. Om ett anknutet försäkringsföretag enligt första stycket har säte inom EES ska beräkningen utgå från de solvens- och kapi- talkrav som gäller enligt bestämmelserna i hemlandet. Skäl för utredningens förslag: Av första stycket i artikel 225 i Solvens II-direktivet framgår att om ett försäkrings- eller återför- säkringsföretag har mer än ett anknutet försäkringsföretag ska vart och ett av dessa anknutna företag beaktas vid beräkningen av grup- pens solvens, dvs. bestämmelsen anger vilka företag som ska räknas med i solvensberäkningen för gruppen. Av utredningens förslag till definitioner framgår att med anknutet företag avses företag som är dotterföretag eller föremål för ägarintresse eller anknutet på annat sätt enligt Sjunde bolagsdirektivet. Av andra stycket i artikel 225 framgår att en medlemsstat får föreskriva att om ett anknutet företag har huvudkontor i ett annat land inom EES så ska det företaget som är skyldigt att göra grupp- beräkningen ta hänsyn till solvenskapitalkraven och de kapitalbas- poster för det anknutna företaget som får medräknas enligt det andra landet. I andra medlemsstater kan det finnas andra former av kapitalbasposter än vad vi har i . I har vi t.ex. konso- Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav lideringsfond och säkerhetsreserver, två former av kapital som inte återfinns i så många andra medlemsstater. Samtliga former av kapi- tal som är tillåtna inom Solvens II-direktivet bör enligt utredningen vara tillåtna vid denna beräkning. Bestämmelsen innebär att FRL får innehålla en bestämmelse om beräkning av solvens för svenska försäkringsföretag som har anknutna försäkringsföretag med hemvist i något annat medlems- land. Beräkningen ska då ta hänsyn till solvenskapitalkravet och kapitalbasposterna enligt bestämmelserna i den andra medlemssta- ten där det anknutna företaget har hemvist. Enligt utredningen bör bestämmelsen införas i FRL eftersom bestämmelsen endast omfattar företag med hemvist i medlemsländer och de former av kapital som är tillåtna inom Solvens II-direktivet bör vara tillåtna i svensk rätt. Det torde också underlätta för en försäkringsgrupp om det är tillåtet att använda sig av kraven i det anknutna försäkrings- företagets hemland och de beräkningar som sker i andra medlems- länder bör inte medföra oväntade konsekvenser. Utredningens förslag: Det ledande försäkringsföretaget ska vid upprättande av solvensberäkningen behandla de försäkringshol- dingföretag genom vilka det ledande försäkringsföretaget har ägarintresse i anknutna försäkringsföretag inom eller utom EES som ett försäkringsföretag som omfattas av bestämmelserna om solvenskapitalkrav och kapitalbas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om beräkning av poster i kapitalbasen för mellanliggande försäkringsholdingföretag. Skäl för utredningens förslag: Av artikel 226 i Solvens II-direkti- vet framgår hur mellanliggande försäkringsholdingföretag ska hanteras vid beräkningen av solvens för försäkringsgruppen, dvs. Bestämmelsen medför att det inte är möjligt att kringgå bestämmelserna om gruppsolvens genom att indirekt äga försäkringsföretag genom försäkringsholdingföretag. Motsvarande bestämmelser om solvenskapitalkrav m.m. ska i detta fall tillämpas på försäkringsholdingföretaget. I artikel 226.2 finns mer detaljerade bestämmelser om hantering av efterställda skulder eller andra pos- Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav ter i kapitalbasen, dessa mer detaljerade bestämmelser bör framgå av föreskrifter på lägre nivå. 15.2.14 i land utanför EES Utredningens förslag: Om sammanläggnings- och avräknings- metoden används vid solvensberäkningen förgruppen och det i försäkringsgruppen finns anknutna försäkringsföretag utanför EES ska dessa beaktas som anknutna försäkringsföretag inom EES. Om ett anknutet företag utanför EES har sitt huvudkontor i ett land vars krav på solvensordning, solvenskapitalkrav och kapitalbasposter bedöms vara likvärdiga kraven i denna lag får de poster och solvenskrav som fastställts av hemlandet utanför EES räknas med. Bedömningen av om kraven är likvärdiga görs av, 1.Europeiska kommissionen, eller 2.Finansinspektionen, när inspektionen är grupptillsynsmyn- dighet. Innan fattar ett sådant beslut ska samråd ske med eventuella berörda tillsynsmyndigheter och EIOPA. Skäl för utredningens förslag: Av artikel 227.1 i Solvens II-direk- tivet framgår att vid beräkning av solvens på gruppnivå ska försäk- ringsföretag som har ägarintresse i försäkringsföretag i land utanför EES behandla det företaget som om det vore ett anknutet företag inom gemenskapen. Bestämmelsen anger enkelt uttryckt att solvens på gruppnivå ska beräknas på motsvarande sätt oavsett var de anknutna företagen finns. I artikel 227.1 andra stycket anges att medlemsstaterna får före- skriva att vid beräkningen av solvens på gruppnivå ska hänsyn tas till det solvenskapitalkrav och de kapitalbasposter som får medräk- nas i landet utanför EES. Det gäller om det landets solvensordning anses minst likvärdig. Medlemsstaterna kan välja att ta med bestämmelserna i andra stycket, och de länder som väljer att göra det ska ange att det är grupptillsynsmyndigheten som utför kontrollen av kraven i landet utanför gemenskapen. Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav tillsynsmyndigheten ska före beslut samråda med övriga berörda tillsynsmyndigheter och EIOPA. Utredningen anser att det är lämpligt att införa denna bestäm- melse. Det kommer att underlätta för de försäkringsgrupper som finns i och som har ägarintressen i försäkringsföretag utanför EES om solvens och kapitalbasposter kan medräknas direkt i stället för att de måste räknas om. Av artikel 227.2 i Solvens II-direktivet framgår att grupptill- synsmyndigheten antingen på eget initiativ eller efter ansökan från företaget med ägarintresse kan besluta i fråga om reglerna i ett land utanför gemenskapen anses likvärdiga. Kommissionen får anta genomförandeåtgärder som specificerar kraven på solvensord- ningen i länder utanför gemenskapen och även fatta beslut om solvensordningen i ett land kan anses likvärdig. I första hand är det således Kommissionen som beslutar och i andra hand grupptill- synsmyndigheten. 15.2.15Anknutna kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut Utredningens förslag: Om det ledande försäkringsföretaget har ägarintresse i ett kreditinstitut, värdepappersföretag eller ett finansiellt institut får även sammanläggnings- och avräknings- metoden tillämpas vid beräkning av gruppens solvens (metod 2 enligt bilaga I till direktiv /87/EG13). Om Finansinspektio- nen, när inspektionen är grupptillsynsmyndighet, bedömer att den samordnade ledningen och interna kontrollen i de företag som ingår i sammanställningen är tillräcklig får det ledande företaget istället tillämpa konsolideringsmetoden (metod 1 enligt bilaga 1 till direktiv /87/EG14). Den valda metoden ska användas konsekvent över tiden. får, när inspektionen är grupptillsyns- myndighet, besluta att varje ägarintresse ovan ska dras av från kapitalbasen. Skäl för utredningens förslag: Av artikel 228 i Solvens II-direkti- vet framgår att medlemsstaterna ska tillåta att solvensen i en grupp 132002/87/EG (EUT L 35, , s. 1–27, Celex 32002L0087). 142002/87/EG (EUT L 35, , s. 1–27, Celex 32002L0087). Försäkringsgrupper tillämpning och kapitalkrav där det ingår företag med annan finansiell verksamhet än försäk- ringsrörelse, och gruppen därmed har blandad finansiell verksam- het, även får beräkna solvens enligt metod 1 eller 2 i bilaga 1 till konglomeratsdirektivet. Det ställs emellertid extra krav på en grupp för att den ska få använda sig av konsolideringsmetoden, metod 1, vilket framgår av andra stycket i utredningens förslag. Enkelt uttryckt innebär bestämmelsen att en grupp i vissa fall ska få välja att tillämpa sammanläggnings- och avräkningsmetoden enligt bestämmelserna i konglomeratsdirektivet i stället för Solvens II-direktivet. Om grupptillsynsmyndigheten bedömer att gruppen har en tillfredsställande samordnad ledning och intern kontroll får gruppen även välja att tillämpa konsolideringsmetoden enligt bestämmelserna i konglomeratsdirektivet i stället för Solvens II- direktivet. Bestämmelsen är viktig eftersom den tydliggör att metoderna i konglomeratsdirektivet och i Solvens II-direktivet bör anses likvärdiga. Oavsett vilken metod som gruppen använder så ska de använda vald metod konsekvent över tiden.