sou · GZB346 · 2011-05-18 00:00:00 — Det ska också redogöras för hur de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. efterlevs. Utöver detta ska ansökan också innehålla en sådan miljökonsekvensbeskrivning som framkommer av 2 kap. 7 § andra stycket naturgaslagen. har möjlighet att enligt 7 § natur- gasförordningen i det enskilda fallet ge dispens från föreskrifterna i 4–6 §§. får också begära in de ytter- ligare uppgifter som behövs för att ärendet ska kunna avgöras. När Energimarknadsinspektionen har fått in en ansökan enligt 4 eller 5 § ska det kungöras i en ortstidning. Utöver kungörelsen ska skicka meddelanden om ansökan till de sakägare som har uppgetts i ansökan. Av både kungörelsen och meddelandet ska det framgå att synpunkter på ansökan ska fram- föras skriftligt till och inom vilken tid. Tiden ska uppgå från det att kungörelsen var införd i ortstidningen. I ett ärende om koncession ska det enligt 9 § naturgas- förordningen inhämtas yttranden från Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap, Försvarsmakten, länsstyrelser i berörda län, berörda kommuner, berörda fastighetsägare och övriga berörda sakägare. När alla dessa uppgifter har sammanställts ska Energimarknads- inspektionen tillsammans med ett eget yttrande överlämna ärendet Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar till regeringens prövning. I yttrandet ska Energimarknads- inspektionen enligt 10 § naturgasförordningen ta ställning till om miljökonsekvensbeskrivningen uppfyller kraven i 6 kap. . 10 a § naturgasförordningen anger att regeringen har på sig att fatta beslut i ett ärende enligt 4 och 5 §§. Tiden räknas från det att en fullständig ansökan inkom till Energimarknadsinspek- tionen. När det gäller en förlängning av giltighetstiden för en koncession enligt 13 § naturgasförordningen ska regeringen fatta beslut från det att en fullständig ansökan kom in till . I båda fallen gäller att tidsfristen kan förlängas vid högst ett tillfälle med högst den ursprungliga tidsfristens längd och under förutsättning att förlängningen är nödvändig på grund av utredningen av ärendet. Om en förlängning av tidsfristen görs ska den sökande informeras om skälen för att handläggningstiden förlängs innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut. Det framgår också att det i 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden finns bestämmelser om att ett mottagningsbevis ska skickas till den sökande när en fullständig ansökan har kommit in och vad mottagningsbeviset ska innehålla. I 11 § naturgasförordningen uppges det att innan en konces- sionspliktig naturgasledning, lagringsanläggning eller förgasnings- anläggning börjar byggas ska koncessionshavaren göra en anmälan om det till och till den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och bygg- väsendet. Tillsammans med anmälan ska en karta och en teknisk beskrivning av naturgasledningen, lagringsanläggningen eller förgasningsanläggningen lämnas in. När naturgasledningen, lagringsanläggningen eller förgasnings- anläggningen är färdigbyggd får den enligt 12 § naturgas- förordningen inte börja användas innan Energimarknadsinspek- tionen har lämnat tillstånd till det (drifttillstånd). Av 12 § naturgasförordningen framkommer det att en ansökan om förlängning av giltighetstiden för en koncession ska vara skriftlig och inges till . Även i förlängningsärenden gäller 4–10 §§ naturgasförordningen. Även när det är fråga om överlåtelse av koncession enligt 2 kap. 12 § första stycket naturgaslagen ska enligt 13 § naturgasförordningen pröva en sådan ansökan. För det fall en koncession återkallas enligt 2 kap. 14 § naturgaslagen ska bereda ärendet och Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar tillsammans med ett eget yttrande överlämna ärendet till reger- ingens prövning enligt 15 § naturgasförordningen. prövar även ärenden enligt 2 kap. 15 § andra och tredje styckena, 2 kap. 16 § första och andra styckena samt 2 kap. 17 § första och andra styckena naturgaslagen. Förordningens 17 § innehåller bestämmelser om att den som överför naturgas ska mäta överförd naturgas och rapportera mät- resultaten enligt de föreskrifter som meddelar. I 17 a § uppges det att får meddela närmare föreskrifter om mätning av överförd naturgas och rap- portering av resultatet av mätningarna. Föreskrifter med krav på och kontroll av den mätutrustning som används får enligt 18 § ställas av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, liksom utövandet av tillsyn över efter- levnaden av utfärdade föreskrifter. I 21 § naturgasförordningen pekas () ut som systemansvarig myndighet enligt 7 kap. 1 § naturgaslagen. Av 22 § framgår en uppgiftsskyldighet för den som bedriver överföring av naturgas genom att vissa uppgifter ska tillhandahållas . Det framgår att enligt 23 § naturgasförordningen har möjlighet att meddela föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. 2.5Nuvarande systemansvarsverksamhet för gas hos Som framgår av beskrivningen ovan är det svenska regelverkets skrivningar med avseende på systemansvaret för gas utformade för att stödja en lösning där den kortsiktiga balanseringen utförs av en systemansvarig myndighet. Den systemansvariga myndigheten är som formellt trädde in i rollen i samband med den partiella marknadsöppningen i som skedde . Beslutet att utse till systemansvarig myndighet togs av regeringen . Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar 2.5.1Skillnaden mellan systemansvar och systembalansansvar Det är en väsentlig skillnad mellan systemansvar i naturgaslagens bemärkelse och systemansvar i gasmarknadsdirektivets bemärkelse. Detta lyfts fram bl.a. i Nya el- och gasmarknadsutredningens betänkande Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas – Fortsatt europeisk harmonisering (SOU 2010:30). En systemansvarig aktör i gasmarknadsdirektivets bemärkelse är en aktör som äger och/eller driver någon form av system och som bl.a. är ansvarig för dess drift och underhåll. Det finns således systemansvariga för transmissionssystem liksom systemansvariga för distributionssystem, lager- och LNG-anläggningar. En systemansvarig för ett transmissionssystem (TSO) ska enligt gasmarknadsdirektivet, förutom att ansvara för drift och underhåll, ansvara för balanseringen av sitt eget nät. Eftersom det inom en och samma medlemsstat kan finnas fler än en TSO, är det rimligt att balansansvaret begränsas till det nät som genom ägandet omfattas av systemansvaret. I sin nuvarande roll som systemansvarig myndighet ansvarar för den kortsiktiga balanseringen av hela det svenska gassystemet. Den kortsiktiga balanseringen, eller system- balansansvaret, har således lyfts ut ur det systemansvar som i övrigt innehas av de båda ägarna till det svenska trans- missionsnätet, och . Den nuvarande svenska lösningen med en systemansvarig myndighet stöds av gasförordningens artikel 1, sista stycket. I detta stycke fastställs att medlemsstaterna får inrätta ett organ i enlighet med gasmarknadsdirektivet, vilket ska genomföra en eller flera av de uppgifter som brukar utföras av den systemansvariga för över- föringssystemet (transmissionssystemet). är ett statligt affärsverk med uppgift att förvalta stamnät för elkraft. Stamnätet omfattar ledningar för och med tillhörande transformatorstationer och utlandsförbindelser. är även systemansvarig myndighet för de svenska marknaderna för el och naturgas. Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar SOU 2011:46 uppgick antalet anställda till över 325 personer. Svenska kraftnäts systemansvarsverksamhet för gas stod 2009 för av koncernens samlade rörelse- intäkter och för en knapp procent av det redovisade resultatet . Svenska kraftnäts nuvarande systemansvarsverksamhet för gas utgör således en blygsam del av den samlade verksamheten och är en följd av regeringens beslut . Väsentliga delar av erforderligt systemstöd för bland annat meddelandehantering och balansavräkning liksom rutiner för planering, drift och avräkning kunde då tas fram genom en vidareutveckling av Svenska kraftnäts befintliga plattform skapad för den svenska elmarknaden. Den förväntade synergieffekten av att hantera systemansvaret för gas inom samma organisation som ansvarar för systemansvaret för el var en av anledningarna till att av regeringen utsågs till systemansvarig myndighet. I egenskap av systemansvarig myndighet ansvarar för att balansen mellan inmatning och uttag i det svenska naturgassystemet upprätthålls på kort sikt. För detta ändamål tecknar avtal med balansansvariga aktörer. En balansansvarig aktör bär det ekonomiska ansvaret för att balansen upprätthålls mellan tillförd gas och uttagen gas i de inmatnings- och uttagspunkter som balansansvaret omfattar. Den balans- ansvarige är skyldig att planera för balans mellan sin inmatning och sitt uttag av gas. Den avräkningsmodell som tillämpas innebär att de balansansvariga aktörerna över tiden kan rätta till sina egna obalanser via ett s.k. balanskonto. Detta minimerar behovet av balanserande åtgärder från den systemansvariga myndigheten. Skulle obalanser identifieras vilka kräver åtgärd använder sig så långt som möjligt av marknadsmekanismer. I första hand innebär detta att vänder sig till de balansansvariga för att få in bud på s.k. reglergashandel. Om en situation emellertid skulle uppstå som är så allvarlig att den inte går att åtgärda inom ramen för marknadsmässiga överenskommelser, kan med stöd i naturgaslagen (2005:403) beordra innehavare av lager att ändra in- eller utmat- ningen. Om detta inte är tillräckligt kan beordra ledningsinnehavare att begränsa eller avbryta överföringen av gas till kunder. Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar Då all gas som matas in i det svenska gassystemet kommer från , har ett nära samarbete med den danska systemansvarige aktören Energinet.dk. Genom ett samarbetsavtal mellan och Energinet.dk regleras ansvars- fördelningen ur balanshänseende i gränspunkten i . Vid sidan av detta avtal finns ett motsvarande samarbetsavtal mellan och Energinet.dk, vilket avser ansvarsfördelningen i gränspunkten i ur nätägarhänseende. I arbetet med att övervaka balansen i det svenska gassystemet upphandlar tjänster rörande övervakningen av transmissionssystemet av någon av dess båda ägare. –2007 utfördes dessa tjänster av . har övertagit uppgiften. Som medlem i EU är det viktigt att deltar i det pågående harmoniseringsarbetet på den inre marknaden för el och naturgas. deltar bl.a. i arbetet inom Europeiska nätverket av systemansvariga för transmissionssystem för gas (ENTSOG) till- sammans med . deltar även vid möten inom Gas Regional Initiative (GRI). GRI är ett forum skapat på initiativ av de europeiska tillsynsmyndigheternas grupp för el och gas (ERGEG). Exempel på andra svenska deltagare inom GRI är och . I rollen som systemansvarig myndighet ingår även att främja konkurrensen på naturgasmarknaden. Som systemansvarig myndig- het har också en skyldighet att vidta planerings- åtgärder för säkerställandet av naturgasförsörjningen. Det över- gripande ansvaret för försörjningstryggheten för gas innehas emel- lertid av . 2.5.3Organisation och ekonomi med koppling till systemansvarsverksamheten för gas Svenska kraftnäts nuvarande systemansvarsverksamhet för gas omfattar cirka fem personår fördelade på de tre enheterna Balans- tjänst, Marknadsdesign och Marknadsstöd. Verksamheten finansi- eras genom en förbrukningsenergiavgift samt genom intäkter från såld gas i samband med balansavräkningen. Förbrukningsenergiavgiften uppgår enligt Svenska kraftnäts avtal om balansansvar till /MWh (övre värmevärde). Förbrukningsenergiavgiften betalas av de Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar balansansvariga aktörerna vilka tecknat balansavtal med . Avgiften tas ut på den totala förbrukningen under leveransmånaden som respektive balansansvarig har balansansvar för. Svenska kraftnäts kostnader kopplade till systemansvars- verksamheten för gas utgörs av administrativa kostnader, kostnader för såld gas liksom av avskrivningar. Rörelseresultatet efter avskrivningar uppgick till . En sammanställning av Svenska kraftnäts ekonomiska resultat 2009 med avseende på systemansvarsverksamheten för gas visas nedan. Tabell 2.1 Ekonomiskt resultat avseende Svenska kraftnäts systemansvarsverksamhet för gas Ekonomiskt resultat 2009 (MSEK) (Källa: ) Tabell 2.2 Redovisning av Svenska kraftnäts administrativa kostnader kopplade till systemansvarsverksamheten 2009 Administrativa kostnader 2009 (MSEK) Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar 2.5.4Exempel på verksamhet inom enheten Balanstjänst Upprätthålla den kortsiktiga balansen Balanstjänst är den enhet inom som ansvarar för att upprätthålla den kortsiktiga balansen i det svenska naturgas- systemet. Detta innebär att enheten övervakar trycket i trans- missionsnätet och vid behov vidtar åtgärder för att upprätthålla trycknivån. Balanstjänst tar emot de balansansvarigas balansplaner och skickar de balansansvarigas handel i till Energinet.dk för avstämning mot respektive motpart i handeln. Enheten ansvarar för beräkning av gränser för de balansansvarigas balanskonton. Det totala tillåtna intervallet för de balansansvarigas balanskonton beräknas utifrån en bedömning av inom vilka gränser trycket i transmissionsnätet kan variera utan att det uppstår problem i driften av systemet. Vid beräkningen beaktas Svenska kraftnäts eget innehav av gas. Andelen av det totala intervallet som tilldelas respektive balansansvarigs balanskonto beror på omfattningen av den balansansvariges balansansvar. Enheten ansvarar också för genomförande av veckohandel. Veckohandeln görs med balans- ansvariga och ligger till grund för beräkning av det neutrala pris som används i balansavräkningen. Exempel på övriga uppgifter I enhetens ansvar ingår löpande förvaltning och utveckling av erforderliga IT-system, deltagande i utvecklingsarbete med kopp- ling till balansavtalet samt driftsamarbete med Energinet.dk. 2.5.5Exempel på verksamhet inom enheten Marknadsdesign har två enheter som båda har ansvar inom systemansvarsverksamheten för gas, nämligen Mark- nadsdesign och Marknadsstöd. Enheten Marknadsdesign ansvarar för innehållet i det avtal om balansansvar som tecknas mellan och de balans- ansvariga aktörerna. Avtalet är ett standardavtal som reglerar relationen mellan avtalsparterna liksom den avräkningsmodell som Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar Under från det att trädde in i rollen som systemansvarig myndighet gjordes en årlig översyn av balansavtalet i nära samverkan med de balansansvariga aktörerna. Genomförd översyn har bl.a. medfört ändringar i pris- konstruktion och införande av ett särskilt regelverk för s.k. veckohandel för att skapa ett svenskt balansgrundpris. Balans- grundpriset är nödvändigt för att på ett neutralt sätt ska kunna prissätta balansgas och korrektionsgas i avsaknad av ett svenskt marknadspris. Vidare har införande av särskilda regler vid försörjningsstörning införts. gäller balansavtalet tills vidare. framgår i sin helhet av betänkandets bilaga 8. Som systemansvarig myndighet delar system- ansvaret för det svenska transmissionsnätet med de båda trans- missionsnätägarna och . En viktig kontaktyta och informationskanal för branschens aktörer är det gasmarknadsråd som samlas . Enheten Marknadsdesign inom ansvarar tillsammans med och för att sammankalla och genomföra möten i . I rådet finns representanter för balansansvariga, distributionsnätägare, slutkunder, bransch- föreningen samt myndigheter. I gasmarknads- rådet avhandlas frågor av gemensamt intresse för marknads- aktörerna samt villkor som rör Svenska kraftnäts och trans- missionsnätägarnas respektive avtalsparter. Exempel på övriga uppgifter Enheten Marknadsdesign ansvarar för Svenska kraftnäts deltagande inom det europeiska samarbetet kring den inre marknaden för gas, bl.a. genom medlemskapet i ENTSOG och arbetet inom GRI. Enheten ansvarar även för att bevaka marknadsutveckling och marknadsregler i angränsande nät, bl.a. Energinet.dk:s transport- regler. Inom enheten utformas vissa av de rapporter som krävs enligt Svenska kraftnäts regleringsbrev, t.ex. den årliga rapporten till regeringen. I enhetens löpande arbete ingår dessutom kontakter Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar med myndigheter och departement, deltagande i olika typer av referensgrupper liksom utformning av remissvar. 2.5.6Exempel på verksamhet inom enheten Marknadsstöd Inom enheten Marknadsstöd utförs den dagliga liksom slutliga balansavräkningen gentemot de balansansvariga aktörerna. Varje balansansvarig aktör ska i förväg planera för att upprätthålla balans mellan den gas som matas in och tas ut i de inmatnings- och uttagspunkter som balansansvaret omfattar. Det går emellertid inte att undvika vissa differenser mellan planer och utfall. Genom balansavräkningen fångas dessa differenser upp. Balansavräkningen görs med ledning av de balansplaner som de balansansvariga aktörerna översänder till dagen före leverans- dygnet, tillsammans med den uppmätta förbrukning som respek- tive nätägare rapporterar dagen efter leveransdygnet. Den slutliga balansavräkningen sker en gång . Varje balansansvarig aktör har hos ett balans- konto på vilket den balansansvariges obalanser acku- muleras under månaden. Balanskontot ger de balansansvariga aktörerna en viss vingelmån då negativ obalans kvittas mot positiv och vice versa. Om saldot på balanskontot emellertid överstiger tillåten maxgräns eller understiger tillåten minimigräns, utgörs skillnaden av s.k. balansgas som måste köpas eller säljas av den balansansvariga aktören för att åter komma i balans. Avsikten är att ge de balansansvariga aktörerna incitament att sträva efter att hålla sina obalanser inom det tillåtna intervallet. I samband med den slutavräkning som utförs , debiteras de balansansvariga aktörerna för deras samlade otillåtna obalans under den gångna månaden. Eftersom de energivolymer som av nätägarna rapporteras under månaden är baserade på preliminära mätvärden, uppstår skillnader vid den slutliga balansavräkningen vilken grundas på slutliga mätvärden. Likaså uppstår det vid den slutliga avräkningen skillnader till följd av att de energivolymer som av nätägarna rapporteras är baserade på preliminära värmevärden, medan den slutliga balans- avräkningen bygger på slutliga värmevärden. Systemansvaret för gas – gällande regelverk och förutsättningar för dessa skillnader köper och säljer de balansansvariga aktörerna korrektionsgas från och till . All rapportering av balansplaner, mätvärden och avräkningsdata sker på den svenska gasmarknaden via Ediel-plattformen vilken ursprungligen skapades för motsvarande meddelandehantering på den svenska elmarknaden. Exempel på övriga uppgifter Till arbetsuppgifterna inom enheten Marknadsstöd ingår även att samla in, uppdatera och publicera strukturdata. Strukturdata utgörs av olika typer av information som är nödvändig för att den löpande rapporteringen och balansavräkningen ska fungera. Inom enheten sker även framtagande av faktureringsunderlag vid slutlig balans- avräkning, lagerredovisning av innehav av gas och ekonomisk uppföljning. I enhetens arbete ingår också löpande kontakter med balansansvariga aktörer och nätägare till följd av balansavräkningen, förvaltning och utveckling av erforderliga IT-system, administrativ förvaltning av tecknade balansavtal, deltagande i löpande utveck- lingsarbete kopplat till balansavtalet samt myndighetskontakter. 3Marknadsmodellen för gas – gällande regelverk och förutsättningar Till skillnad från bestämmelserna om systemansvar och försörj- ningstrygghet för gas är regleringen av marknadsmodellen relativt otydlig. Med få undantag saknas direkt reglering i såväl den nationella lagstiftningen som i EU:s rättsakter. Utformningen av den nuvarande svenska marknadsmodellen för gas har tagit sin utgångspunkt i den svenska elmarknadsmodellen med stöd av gasmarknadsdirektivet och gasförordningen. Inten- tionen vid utformningen var att den svenska marknadsmodellen för gas ska bidra till fullbordandet av den inre marknaden för gas. Tillämpningen av den svenska marknadsmodellen för gas bygger till stor del på den branschpraxis som skapades utifrån lagar, förordningar och föreskrifter i samband med genomförandet av det andra inre marknadspaketet i svensk lagstiftning. Denna bransch- praxis finns beskriven i och den fullständiga dokumentationen finns tillgänglig på Gasmarknads- handbokens webbplats . I det följande ges en övergripande beskrivning av de delar i regelverket som utredningen bedömer har en direkt eller indirekt inverkan på marknadsmodellens utformning och tillämpning. Gasförordningens tillämpningsområde omfattar högtrycksrör- ledningar som kopplar lokala distributörer till gasnätet och som inte huvudsakligen används i samband med lokal distribution. Förordningens syfte är bl.a. att fastställa icke-diskriminerande regler när det gäller villkor för tillträde till överföringssystem Marknadsmodellen för gas – gällande regelverk och förutsättningar (transmissionssystem). Till stor del fokuserar gasförordningens regler på ökad samordning för att säkerställa ett effektivt och transparent tillträde till överföringsnäten över gränserna. Gasförordningen innehåller emellertid få skrivningar med direkt inverkan på marknadsmodellens utformning. De tydligaste exemplen är gasförordningens definition av nätanvändare i kombi- nation med förordningens grundläggande krav på tredjeparts- tillträde till överföringsnäten. En nätanvändare definieras enligt artikel 2.11 som en kund eller potentiell kund till en systemansvarig för överföringssystem samt systemansvariga för överföringssystem, i den mån det är nöd- vändigt för dem för att kunna bedriva sin överföringsverksamhet. I gasförordningens artikel 14.1 punkten a stadgas att systemansvariga för överföringssystem ska se till att på ett icke-diskriminerande sätt erbjuda samtliga nätanvändare sina tjänster. Enligt utredningens bedömning har nämnda artiklar en direkt inverkan på marknads- modellens utformning, dvs. i artiklarna stadgas det mest grund- läggande kravet på vad marknadsmodellen ska tillgodose, nämligen formerna för tredjepartstillträdet. I konsekvens med detta följer att gasförordningens övriga artiklar är skrivna med utgångspunkt från den marknadsmodell som följer av de stadgade formerna för tredjepartstillträdet. Gas- förordningens regler för t.ex. utformning av överföringstariffer, fasta och avbrytbara tjänster, lång- och kortfristiga tjänster liksom principer för kapacitetstilldelning får härigenom en indirekt inver- kan på marknadsmodellens utformning och tillämpning. Även gasmarknadsdirektivet innehåller få skrivningar med direkt inverkan på marknadsmodellens utformning. Av artikel 32.1 framgår dock att medlemsstaterna ska se till att det införs en ord- ning för tredjepartstillträde till överförings-, distributionssystem och LNG-anläggningar grundad på offentliggjorda tariffer. Tredjepartstillträdet ska gälla för alla berättigade kunder inbe- gripet gashandelsföretag och ska tillämpas objektivt utan att någon diskriminerande åtskillnad görs mellan systemanvändarna. Enligt utredningens bedömning har artikeln, i likhet med gasför- ordningens artiklar 2.11 och 14.1a, en direkt inverkan på marknads- modellens utformning och tillämpning. Marknadsmodellen för gas – gällande regelverk och förutsättningar definieras enligt gasmarknadsdirektivets artikel 2.23 som varje fysisk eller juridisk person som levererar till eller får leveranser från systemet. 3.3Naturgaslag (2005:403) Av naturgaslagen (2005:403) 6 kap. 3 § andra stycket framgår att överföringstariffer ska utformas så att den avgift en kund betalar för överföringen till sin anslutningspunkt innefattar avgift för över- föringen i samtliga rörledningar genom vilka överföringen sker.