sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Förordning om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Statsbidrag till försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Skolinspektionen (2011) Arbetsplatsförlagd utbildning i praktiken – En kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesförberedande utbildningar , (2011) Redovisning av statsbidraget för försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning /2011 , , , (2010) Statsbidragets användning 2008/09 samt 2009/10 Uppföljning av försöksverksamheten med gymnasial lärlings- utbildning /10 , , , (2009) Uppföljning av försöksverksamheten med gymnasial lärlings- utbildning /09 SOU 2009: 85, Nationella lärlingskommittén(2009) Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret SOU 2010:19, Wennemo, (2010) Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv SOU 2010:75, Nationella lärlingskommittén (2011) Gymnasial lärlingsutbildning – Utbildning för jobb , Lemar, , , , (2010) En kommitté med representanter för arbetsmarknadens organisa- tioner inom branscher som tar emot lärlingar ska ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbild- ning som bedrivs med stöd av förordningen (2007:1349) om för- söksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ska främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därmed bidra till att höja kvaliteten i den yrkesinriktade utbildningen genom att -ge stöd till lärlingsråd och huvudmän bland annat när det gäller att organisera utbildning på arbetsplatser, genomföra handledar- utbildning, utforma avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive med elever samt kvalitetssäkra lärlings- verksamheten, -stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional sam- verkan mellan skola och arbetsliv, -följa upp lärlingsförsökets resultat, måluppfyllelse och funktion utifrån näringslivets behov som ett komplement till den uppfölj- ning som är skyldig att göra, samt -uppmärksamma utvecklingsbehov inom lärlingsutbildningarna. Uppdraget ska redovisas . Sedan programgymnasiet infördes har utvecklingen i sam- hälls- och arbetslivet varit snabb. Arbetslivet ställer krav på både bredd och djup i medarbetarnas kompetenser, som rörlig- heten på arbetsmarknaden ökar. Representanter för arbetslivet och olika branscher har gett tydliga signaler om att utbildningarna behöver förändras. Det råder brist på utbildad arbetskraft inom vissa yrkesområden där de anställda normalt får sin grundläggande yrkesutbildning i gymnasieskolan. anordnas utbildningar som inte motsvarar arbetsmarknadens behov. Den snabba teknik- och metodutvecklingen ställer krav på utbildningarnas innehåll och aktualitet. För att säkerställa hög kvalitet i utbildningarna och ett starkt engagemang från näringsliv och offentlig verksamhet behöver sam- verkan mellan skola och arbetsliv intensifieras. En nära samverkan för att eleverna har de kunskaper och färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov när de fullföljt gymnasieskolan och att eleverna därigenom blir anställningsbara. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning Regeringen beslutade att inleda en försöksverksam- het med gymnasial lärlingsutbildning. Förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning avser utbild- ningar som påbörjas – (jfr prop. 2007/08:1, utg.omr. Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning syftar till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbets- livserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats, få fördjupade kunskaper inom yrkesområdet. För varje elev som deltar i lärlingsutbildning utbetalas ett statsbidrag på per läsår till skolhuvudmannen. Arbetsplatser som erbjuder sig att ta emot, handleda och utbilda lärlingar bör kunna få ersättning från skolhuvudmannen. För varje program där försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning erbjuds ska det finnas ett lärlingsråd för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. I lärlingsrådet ska det ingå företrädare för berörda arbetstagare och arbetsgivare samt för skolans lärare och elever, men även annan skolpersonal och andra berörda intressenter från arbetslivet kan ingå. upp- gift är bland annat att medverka till att utveckla den lokala sam- verkan mellan skola och arbetsliv samt att bidra till ett lärande i arbetslivet med hög kvalitet. ska också medverka vid uppföljning och utvärdering av den arbetsplatsförlagda delen av lär- lingsutbildningen. Intresset för försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbild- ning har varit stort bland skolhuvudmännen. Inför intagningen till utbildningen kom ansökningar in om över 5 500 platser till Myndigheten för skolutveckling. För att möta det stora intresset utökade därför regeringen antalet platser från 4 000 till 5 000. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 16) anförde regeringen att ett nationellt yrkesutbildningsråd med råd- givande uppgifter borde inrättas i anslutning till den aviserade för- söksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Exempel på arbetsuppgifter kan vara att följa utvecklingen av försöksverksam- heten, ta fram branschvisa rekommendationer för utbildningen, utarbeta riktlinjer för kvalitetssäkring samt informera och stimulera skolor och företag att delta i försöksverksamheten. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en ny struktur för gymnasieskolan (dir. 2007:8 och dir. 2007:143). I uppdraget ingick att utredaren också skulle föreslå hur en modern, flexibel lärlingsutbildning skulle kunna utformas där utbildningen ska vara ännu mer förankrad i arbetslivet än i ett yrkes- program. lämnade sitt betänkande (– En reformerad gymnasieskola, SOU 2008:27). föreslår att det inrättas ett nationellt råd för utbildning, som ska vara rådgivande i strategiska frågor som rör utvecklingen av gymnasial utbildning. Rådet föreslås vara knutet till . I rådet, som utses av regeringen och som leds av generaldirektör, föreslås att arbetsliv och högskole- sektor ska vara representerade. Dessutom föreslås att det för varje nationellt program inrättas ett nationellt programråd, dit intressen- ter, branschföreträdare som arbetsgivare och fackliga organisa- tioner samt eventuellt normgivande myndigheter knyts. Program- råden föreslås bl.a. bistå i utvecklingen av styrdokument samt rapportera hur kompetensförsörjningen fungerar lokalt och regionalt i förhållande till arbetslivets behov. Regeringen planerar att lämna en proposition till om en reformerad gymnasie- skola . Ett införande av ett nationellt råd samt pro- gramråd i enlighet med förslag kan därmed tidigast ske eller . Regeringen bedömer att det är viktigt att få till stånd ett formaliserat samarbetsorgan kopplat till försöksverksamheten med lärlingsutbild- ning för att på nationell nivå säkerställa att arbetslivets intressen och behov fångas upp i utbildningen. har föreslagit att ett nationellt råd samt programråd ska inrättas, vars föreslagna ansvarsområden samman- tagna täcker in sådan samverkan som bör finnas för försöksverk- samheten med lärlingsutbildning. är ansvarsområdena för de föreslagna råden väsentligt vidare än försöksverksamheten. Att invänta ett eventuellt inrättande av sådana råd som Gymnasie- utredningen föreslår är enligt regeringens bedömning inte ett alter- nativ, eftersom det är viktigt att ett samverkansorgan finns på plats redan vid försöksverksamhetens inledning, dvs. Den nationella lärlingskommitténs verksamhet ska uteslutande vara kopplad till försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Härigenom undviks även en sammanblandning med de råd som eventuellt kom- mer att tillsättas i samband med genomförandet av gymnasiereformen. Kommitténs bedömning av försöksverksamhetens organisering och resultat i förhållande till arbetslivets arbetssätt och behov av yrkeskompetens kan tillföra viktig kunskap inför kommande beslut om lärlingsutbildningens utformning i en reformerad gymnasieskola. En nationell lärlingskommitté ska ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbildning som bedrivs med stöd av förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ska följa utvecklingen inom den arbetsplatsförlagda utbildningen inom ramen för försöksverksam- heten och bedöma hur väl den svarar mot arbetsmarknadens behov. Fokus för kommitténs arbete ska vara att främja den arbetsplats- förlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därmed bidra till att höja kvaliteten i den yrkesinriktade utbildningen. De erfa- renheter och kunskaper som kommittén vinner ska utgöra en del i regeringens underlag inför kommande beslut om att eventuellt göra den gymnasiala lärlingsutbildningen permanent. Stöd till lärlingsråd och huvudmän En viktig uppgift för kommittén är att ge stöd till lokala lärlingsråd och huvudmän, bland annat när det gäller att organisera utbild- ningen på arbetsplatser, genomföra handledarutbildning, utforma avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive med elever samt kvalitetssäkra lärlingsverksamheten. Stödet kan exempelvis utformas som trycksaker, webbaserad information eller förmedlas vid konferenser och andra mötesformer. Bidra till utökad regional samverkan Ett syfte med försöksverksamheten är att öka den arbetsplats- förlagda utbildningen inom de yrkesförberedande programmen och att öka samverkan mellan skola och arbetsliv. Det stora intresset för försöksverksamheten visar att många företag i flera branscher är positiva till att bidra till en ökad kvalitet i det hänseendet. Det förekommer dock skillnader mellan regioner och branscher vilket skulle kunna förklaras av till exempel olikheter i branschstrukturer och regionala och lokala skillnader i näringsliv och utbildnings- utbud. Dessa skillnader innebär till viss del skillnader i förutsätt- ningarna för utformningen av samverkan mellan skola och arbetsliv. För att förbättra förutsättningarna i detta avseende ges den nationella lärlingskommittén i uppdrag att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan för att säkerställa att arbetslivets behov kommer till uttryck i utformningen av utbild- ningarna. Ett sätt kan vara att utgöra bollplank till de lärlingsråd som skapats lokalt och att utifrån de signaler som hämtas in genom- föra olika aktiviteter, till exempel hålla branschvisa möten eller ta fram stödmaterial. Uppföljning av försöksverksamheten utifrån näringslivets behov och uppmärksamma utvecklingsbehov ska följa upp och utvärdera skolväsendet och ha tillsyn över det. Den senare uppgiften övertas av fr.o.m. . Myndigheternas arbete syftar till att säkerställa en likvärdig utbildning varhelst den ges i landet. Skol- verket har även regeringens uppdrag att administrera och följa upp användningen av de statsbidrag som är kopplade till försöksverk- samheten med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ges i uppdrag att, som ett komplement till den uppfölj- ning och kvalitetsgranskning som och Skolinspektionen gör inom sina respektive ansvarsområden, följa upp lärlingsförsökets resultat, måluppfyllelse och funktion utifrån näringslivets behov, samt bedöma hur väl utbildningen i övrigt svarar mot syftet att utöka den arbetsplatsförlagda utbildningen. I detta ingår att värdera utbild- ningen ur ett jämställdhetsperspektiv, till exempel i vilken mån verksamheten bidrar till att minska könsstereotypa utbildningsval. Kommittén ska uppmärksamma samt skolhuvudmän- nen på de eventuella behov av att utveckla utbildningarna som kom- mitténs arbete visar. Den nationella lärlingskommittén ska ledas av en ordförande och för administrationen av kommittéarbetet ska ett sekretariat inrättas. Utöver ordföranden ska kommittén bestå av tio ledamöter som företräder arbetsmarknadens organisationer inom branscher som finns representerade inom försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ska genomföra sitt uppdrag i samråd med huvud- männen och representanter för företag med lärlingar. Kommittén ska även samråda med . Delredovisningar av uppdraget ska lämnas till () med start . Redovisningarna kan innehålla beskrivningar av vidtagna stöd- och kvalitetssäkringsåtgärder, resultat av kommitténs uppföljning av lär- lingsförsökets kvalitet och måluppfyllelse, problembeskrivningar eller förbättringsförslag. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Arbetsplatsers inställning till gymnasiala lärlingar 2011 Nationella lärlingskommittén har i samarbete med SCB genomfört en attitydundersökning av olika arbetsplatsers inställning till att ta emot lärlingar från gymnasieskolan. arch har sedan på uppdrag av gjort en översikt- lig analys och resultatsammanställning utifrån det omfattande material som SCB har levererat till lärlingskommittén (datafiler, frekvens- tabeller m.m.). Sammanfattning av undersökningens resultat Dålig kännedom om lärlingsförsöket av de tillfrågade arbetsplatserna uppger att de har fått information om försöksverksamheten. Flertalet av dessa har fått informationen via skola eller kommun. Små företag/orga- nisationer (färre än 20 anställda) har i lägre grad än stora och medel- stora företag fått information om försöksverksamheten. Var tredje företag har möjlighet att ta emot lärlingar av arbetsplatserna anser sig ha möjlighet att ta emot lär- lingar. Små företag har i lägre grad än stora och medelstora företag möjlighet att ta emot lärlingar. De arbetsplatser som har fått infor- mation om försöket anser sig i högre grad än övriga ha möjlighet att ta emot lärlingar. Organisationens egna förutsättningar viktigast Oavsett organisationsstorlek bland arbetsplatserna är de allra vikti- gaste förutsättningarna för att ta emot lärlingar att det finns lämp- liga uppgifter, att det finns resurser, tid och kompetens för upp- giften, samt att lämplig handledare finns på företaget. Precis som våra tidigare studier visat är det långsiktiga rekryteringsbehovet och samhällsengagemang viktiga faktorer för att delta i verksamheten. Företag och organisationer med färre än 20 anställda anser i högre grad än större företag att ersättningen för att ta emot gymnasielär- lingar är en viktig faktor/förutsättning för att delta. Stora och medel- stora företag/organisationer värderar i stället det långsiktiga rekry- teringsbehovet högre än vad små företag/organisationer gör. Nationella lärlingskommittén har i samarbete med SCB genomfört en attitydundersökning om arbetsplatsers inställning till att ta emot lärlingar från gymnasieskolan. SCB har genom sitt företagsregister tagit fram företag i olika branscher och storleksklasser för en sådan enkät, där 6 000 arbetsplatser har ingått. I studien undersöker vi företags och organisationers inställning till att ta emot gymnasiala lärlingar och vilka förutsättningar och faktorer som är av störst betydelse för detta. I undersökningen refereras generellt till före- tags erfarenheter av och inställning till gymnasial lärlingsutbild- ning. Emellertid sker den arbetsförlagda utbildningen inte enbart på företag utan också hos offentliga arbetsgivare och organisatio- ner. När vi använder ordet företag syftar vi således på samtliga dessa arbetsgivare. använder vi företag och organisationer eller arbetsplats med samma betydelse. Den definition av företag som vi stannat för att undersöka (mål- population) är Företag som, utifrån verksamhet, storlek och annan karaktäristika, skulle kunna komma ifråga för att ta emot minst en lärling. Efter diskussioner med SCB beslöts att urvalsenheten skulle vara arbetsställe och att endast svenskägda, aktiva arbets- ställen med en omsättning på skulle ingå i undersökningen. Undersökningen gjordes utifrån branschområdes- indelning enligt SNI 2007, med 19 olika branschområden samt tre storleksklasser avseende antalet anställda, 0 till 19, 20 till 199 samt över 200. Branschområdena har vi sedan komprimerat till tio stycken för att få bättre överensstämmelse med gymnasieskolans program- struktur. Datainsamlingen genomfördes i form av en webbenkät med möjlighet att även svara via post. Enkäten utarbetades i nära dialog med Nationella Lärlingskommitténs ledamöter och sekretariat. Enkäten skickades till 6 000 företag inom statlig, , lands- tingskommunal och privat verksamhet utvalda ur SCB:s företags- register och ställdes till personal- och rekryteringsansvarig. Någon svarsplikt gäller givetvis inte för denna typ av undersökning. Svars- frekvensen i undersökningen uppgår till (3 122 företag) vilket innebär att bortfallet uppgår till . Detta är enligt en ganska normal svarsfrekvens för denna målgrupp, när svarsplikt ej föreligger. Fördelningen av de 6 000 arbetsställena var lika över alla bran- scher. Detta innebar att inom vissa branschområden kom samtliga arbetsenheter att undersökas, då antalet enheter var mindre än det antal vi vill undersöka. För övriga områden har önskat antal enheter valts medelst obundet slumpmässigt urval utan återläggning. har pågått till . Ett missiv med inloggningsuppgift till webbenkät har skickats ut. Där- efter har två påminnelser genomförts där pappersenkät har skickats via post. Antalet inkomna enkätsvar uppgår till 3 122 svar. Materialet kan redovisas per branschområden eller efter företa- gens storlek. I likhet med SCB bedömer vi inte att bortfalls- och mätproblematiken har varit omfattande eller skapat problem i vår undersökning. har därefter på uppdrag av gjort en fortsatt bearbetning av det omfattande undersöknings- materialet. Utifrån det material som SCB har levererat (rådatafiler, frekvenstabeller, teknisk rapport m.m.) har CMA bearbetat och analyserat undersökningsdata. Projektledare vid : har varit och . Kontaktpersoner vid : har varit och . Information om försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar? Arbetsplatsernas kännedomen om lärlingsförsöket är inte så stor. av företagen uppger att de har fått information om försöksverksamheten. Stora och medelstora företag har i signi- fikant högre grad än små företag fått information om försöksverk- samheten med lärlingar. uppger att de ändå känner till verksamheten trots att de inte har fått någon informa- tion. Men huvuddelen, , har inte fått någon information eller vet inte om detta. Att verksamheten är föga känd är naturligt- vis av stort intresse inför det fortsatta utvecklingsarbetet. Figur 1 /organisationen fått någon information, skriftlig eller muntlig, om försöksverksamheten med gymnasiala lär- lingar? Bland de företag som fått information om försöksverksamheten har majoriteten, fått denna från skola eller kommunen. Ungefär lika många företag uppger att de fått sin information genom branschföreträdare eller från myndigheter, . Figur 2 Från vem/vilka har företaget/organisationen fått informationen om lärlingsförsöket? Från skola eller kommun Genom branschföreträdare (exempelvis arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation) Förutsättningar för att delta i gymnasial lärlingsutbildning Arbetsplatserna anser att tid, resurser och kompetens samt att det finns lämpliga arbetsuppgifter är de viktigaste förutsättningarna för att de skulle kunna delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Mindre viktigt anser man att ersättning är samt att ansvaret för lär- lingen ska delas med andra företag. Bilaga 2 SOU 2011:72 Hur vikiga är följande förutsättningar för att företaget/organisa- tionen ska kunna delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen Vet ej/Inget Att det finns tid, resurser ochkompetens för uppgiften Att det finns arbetsuppgifter som passar Lämpliga handledare måste finnas på företaget Tydligt uttalade förväntningar på företagets/organisationens insats på arbetsplatsen Att det finns ett beslut frånledningen Stöd frånskolankring handledning ochutbildning Behovavatt rekrytera personal (på ) Ersättning (är per elevochläsår) Att ansvaret för lärlingendelas med andra företag Viktiga faktorer för att delta i gymnasial lärlingsutbildning Arbetsplatserna anser främst att möjligheten att långsiktigt lära upp och sedan rekrytera personer är viktig för att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Mindre viktiga faktorer för att delta är bland annat att det bidrar till bättre social situation på arbetet eller bidrar till extra arbetskraft. Figur 4 Hur viktiga är följande faktorer för att företaget/organisationen ska kunna delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen Det är ett sätt att långsiktigt lära upp personer vi sedan kanrekrytera Att det är viktigt att ställa upp för samhället Att det är viktigt att ställa upp för branschen Genom att lära ut till andra utvecklas vi i yrket Att branschorganisationer uppmuntrar medverkan Det bidrar till en bättre social situation på arbetet Det bidrar till extra arbetskraft Att företaget/organisationen får ersättning för att ta emot lärlingar Vet inte/Inget Arbetsplatsernas möjligheter att ta emot lärlingar På den centrala frågan om arbetsplatsen utifrån sina nuvarande för- utsättningar skulle ha möjlighet att ta emot gymnasiala lärlingar svarar att de har ganska eller mycket stora möjlig- heter att ta emot lärlingar. Intressant att notera är att små företag, som tar emot majoriteten av lärlingarna, i studien har i signi- fikant lägre grad än stora och medelstora företag möjlighet att ta emot lärlingar. Det är likaledes intressant att se att de arbetsplatser som har fått information om försöket i signifikant högre grad än övriga anser sig ha möjlighet att ta emot lärlingar. av arbetsplatserna anger att man har små möjligheter, medan anser sig inte ha några möjligheter och inte kan ta ställning. De som bedömer att de har mycket eller ganska stora möjligheter att ta emot lärlingar motsvarar dock om man ser till målpopulationen cirka 80 000 arbets- platser. Detta öppnar en betydande potential för framtida gym- nasial lärlingsutbildning. De svarande företagen är noga med att lyfta fram de förut- sättningar som man tycker är viktiga för att ta emot lärlingar, såsom tillgång på handledare och stöd från skolan. Det är anmärkningsvärt att så stor andel av arbetsplatserna är aktiva i samverkan med skola eller högskola och tar emot studerande/elever. Intressant är även att många är positiva till att anställa lärlingar, speciellt . Figur 5 Utifrån företagets/organisationens nuvarande förutsättningar, vilka möjligheter har ni att ta emot lärlingar från den gymnasiala lärlingsutbildningen? Intresse att anställa lärlingen Totalt av arbetsplatserna svarar att de skulle vara intres- serade av att ha lärlingen anställd under själva utbild- ningstiden. En lika stor andel () svarar att de inte skulle vara intresserade. En hög andel () uppger att de inte kan ta ställning eller inte vet vad de ska svara på frågan. Figur 6 /organisationen vara intresserade av att ha lärlingen anställd under själva utbildningstiden? Ja, under tredje året () Ja, under andra och tredje året () Ja, () Kan inte ta ställning/Vet inte erfarenheter av att ta emot personer från utbildningsväsendet av arbetsplatserna uppger att de har tagit emot några andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbets- platsen. De flesta som tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen har gjort det från gym- nasieskolan. Företag/organisationer som har tagit emot elever eller andra unga vuxna instämmer i betydligt högre grad än andra att de har möjlighet att ta emot gymnasiala lärlingar. Figur 7 /organisationen tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen? Ja, från gym nasieskolan Ja, från arbetsförm edlin gen Ja, från (KY-u tbildning) Ja, tradition ell lärlin g Förutsättningar för att delta – Jämförelser mellan olika arbetsplatsstorlekar tidigare företagsundersökning har visat att det främst är mindre företag och organisationer som har tagit emot gymnasiala lärlingar (SOU 2010:75 sida 63). Vi har därför delat in respondenterna i tre grupper baserat på antal anställda i företaget, för att se om attityderna till att ta emot lärlingar skiljer sig åt. De 3 122 företag/organisationer som deltog i undersökningen delades in i tre grupper enligt antal anställda.