sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — orden översätt på ett adekvat sätt, 2.begreppsekvivalens, dvs. att begreppet har samma mening i olika kulturer, 3.skalekvivalens, dvs. att skalstegen i svaren till frågorna uppfattas på samma sätt. Analfabeter behöver en speciell metod, 4.normativ ekvivalens, dvs. att likvärdiga normer används vid jämförelse av resultaten. Erfarenheten är att man ska sträva efter en översättning som ligger på grundskolenivå. Detta arbete tar tid i anspråk, där en aukto- riserad translator (Kammarkollegiet) översätter från svenska till aktuella språk och sen översätts den översatta versionen muntligen av en auktoriserad sjukvårdstolk varefter versionerna jämförs. Det finns grundläggande krav på skattningsformulär (exempelvis neuropsykologiska, kognitiva, differentialdiagnostik) som används vid bedömning. Det finns rekommendationer att formulären (standardiserade) beskrivs utifrån Etnicitet och missbruks- och beroendevård definition av begrepp, psykometriska egenskaper, konstruktion av frågor och poängsättning lätthet, relevans, integritetskränkande och tidsåtgång för att besara frågorna långsiktig hälsoutveckling, klinisk relevans och jämförelsevärden, internationell tillämpbarhet utbildningsbehov och akademiska och kliniska krav på intervjuare administration, kostnad, manual, och eventuell copyright reliabilitet (cronbach alpha, test-retestkorrelation) validitet (innehålls-, begrepps- och kriterierelaterad) sensitivitet (sant positiva fall fångas upp) specificitet (negativa fall utesluts) transkulturella aspekter, översatta till vilka språk, normer studien skall ha föregåtts av etisk granskning Samverkan mellan aktörer från1 Figuren nedan är en skiss på hur hänsyn till hälsa inklusive drog- konsumtion och eventuella missbruk kan kompletteras i den nya lagen om etableringsinsatser som träder i kraft från i hela landet. Första hälsosamtalet erbjuds . Likaså ges en hälsoinformation till asylsökande i grupp under introduktionsdagar (m.fl. 2009, 2010). Nästa hälsosamtal bör erbjudas i samband med etableringssamtalet och innan etable- ringsplanen är fastställd. Hälsosamtalet utförs av en legitimerad sjuk- sköterska från vårdcentral och som utifrån resultatet vid behov remitterar vidare i vårdkedjan, beroende på problemets art, t.ex.: Etnicitet och missbruks- och beroendevård Röda korsets center för torterade flyktingar. Frivilligorganisationer, såväl politiska och religiösa som neutrala liksom olika invandrarungdomsföreningar och kvinnoinvandraror- ganisationer är viktiga när det gäller det preventiva arbetet. Ett exempel på en aktiv frivilligorganisation är (Riksförbundet Invandrare mot Narkotika). i (SKRS) och Somali Women in (SWIF) har tillsammans med tagit initiativ till den studiecirkel som finns i skrift. Målet är att bryta drogernas frammarsch genom att bekämpa den med kunskapens makt och med engagemang (och , 2007, s. 3). i samarbetar med beroendeenheten på , har seminarier, utbildar droginformatörer, och deltar i integrationsförebyggande arbete såsom att möta nyanlända som går på svenska för invandrare (SFI) och ger ut en ordlista om narkotika. Deras erfarenheter visar att vi måste ändra fokus: från om mot till, dvs. målgruppen ska äga problemet själv, för att bli trovärdig, t ex hela den somaliska gruppen äger frågan. Figur 1 Samverkan i etableringsprocessen Etnicitet och missbruks- och beroendevård För att nå riskgrupper för alkohol och narkotikamissbruk behövs ett folkhälsoperspektiv. Sekundärpreventionen blir avhängig screening och behov av uppföljning. Tolk sker efter behov. Rutinmässiga frågor i hälsosamtalen till asylsökande behöver införas på nationell nivå. Svaren från hälsosamtalen behöver sammanställas, något som ännu inte görs, utan endast hur många som genomfört dem. I och med att vuxna asylsökande endast enligt lag har rätt till akut vård och vård som inte kan anstå blir det oetiskt att genomföra dessa hälsosamtal om de inte får den vård de har behov av. Det saknas sammanställning av utbud på behandling (tertiär prev- ention) för målgruppen när det gäller missbruk av alkohol och droger. I regel gäller sedvanlig behandling oavsett bakgrund. Om- händertagande kan vara på tre nivåer: primärvård, allmänpsykiatrisk specialistvård eller specialistcentrum för psykotraumatologi. Vid svårt missbruk behövs inläggning för observation och utredning, och en strategi för uppföljning inom primärvården ska vara etablerad innan patienten blir utskriven. Här är information och vid behov med tolk mycket viktigt för att undvika missförstånd och uteblivande från uppföljningssamtal. Även samverkan med familj och anhöriga är viktigt i det preventiva uppföljningsarbetet. Rapporten från Öppna jämförelser och ut- värdering 2010. Psykiatrisk vård – ett steg på vägen visar att psykiskt sjuka får sämre vård än andra (utan uppdelning på etni- citet) i behandlingsbara sjukdomar. De får heller inte samma till- gång till rekommenderade läkemedel som andra patienter. Norredam, och (2005) visar att hälso- och sjukvårdspolicy skiftar kraftigt mellan länder inom EU. Detta innebär att asylsökande inte får den vård de har behov av. är ett av de mest restriktiva länderna, något som tagits upp tidigare i översikten. Sammanfattningsvis vill i sin rapport till rege- ringen Psykiatrisk vård till vuxna asylsökande (2003) peka på betydelsen av att utveckla målstyrningen vad gäller hälso- och sjukvård åt asylsökande. Rapporten visar vad gäller journalstudierna underlag för följande slutsatser: Etnicitet och missbruks- och beroendevård Många patienter har blivit föremål för tvångsvård och flertalet har vårdats upprepade gånger inom den slutna psykiatriska vården. Hälften av patienterna hade före det studerade vård- tillfället fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd. Det förhållandet att av de asylsökande har genomgått hälsoundersökning eller hälsokontroll väcker frågan om de vårdbehov som kan finnas i gruppen verkligen tillgodoses. Vård till de asylsökande medför särskilda problem som vård- ivaren måste hantera. Dessa problem kan t.ex. gälla krigsför- brytare, överbeläggningar och intygsproblematik. En väl utbyggd öppenvård minskar behovet av sluten vård. Informationsvärdet av landstingens uppföljningar av vården till asylsökande kan utvecklas. Detta gäller t.ex. möjligheten att vär- dera de kostnader som landstingen redovisar. Ur enkätdelen i studien framkommer att flera möjligheter till utveckling och förändring kan vara angelägna att överväga vad gäller att ge psykiatrisk vård till vuxna asylsökande. Bland dessa möjligheter märks behovet av att utveckla en förbättrad sam- verkan mellan psykiatri och primärvård. Ett förhållande som bör uppmärksammas i den fortsatta planeringen är vidare bristen på landstingsövergripande mål och vårdprogram. Punkter som därvid kan vara av intresse är fortbildningsprogram och budget. noterar vidare att man kan behöva tydliggöra ansvaret för samordning mellan olika aktörer inom landstings- området. En utveckling av uppföljningen i riktning mot att ge ett högre informationsvärde skulle ge ett värdefullt tillskott till diskussionen om resursfördelning. Vad gäller uppföljning bör man också tydliggöra ansvaret för denna. Slutligen vill också peka på behovet av att det satsas mer på fortbildning av personalen. Flera landsting saknar lands- tingsövergripande program för fortbildning och rapporter att inga insatser alls görs. Etnicitet och missbruks- och beroendevård Riskkonsumenter behöver omedelbar uppföljning inom primär- vården av sjuksköterska, läkare eller kurator och som inkluderar en kort rådgivning. Tolk sker efter behov. En globalt baserad metod är FRAMES: FEEDBACK – information ges till patienten – ansvaret ligger hos patienten – råd ges om patienten vill ha dem MENU – flera olika alternativ ges till patienten EMPATHY – samtalet byggs på respekt och medkännande, inte konfrontation SELF-EFFICASY – öka tilltron till patientens egen förmåga, förmedla hopp. Motiverande samtal och vid behov med tolk är värdefullt. Såväl den korta rådgivningen som motiverande samtal kan även följas upp per sms eller annan kanal som bestämts i samråd med patienter. Evidensbaserade effektiva behandlingsmetoder inklusive psyko- pedagogiska interventioner finns inklusive IT men är ännu inte anpassade till andra etniska språkgrupper än svenska. Innovativ behandlingsteknologi inom utredning och behandling av migrations- relaterad psykisk ohälsa (ex PTSD, depression) behövs och som kvalitetssäkras: från stöd, självhjälp via Internet (ex nationell linje för asylsökande och nyanlända flyktingar) och datortelefoni till professionell behandling och vid behov skräddarsydda långsiktiga rehabiliteringsprogram. Det saknas en hälsofrämjande introduktion som tar hänsyn till ett helhetsperspektiv som inkluderar person, händelser och det sam- manhang som den nyanlände befinner sig i. Introduktionen är en hälsofrämjande arena. Europeiska riktlinjer är emellertid för all- männa och täcker inte behoven. Det behöver utvecklas en samsyn och ett systemtänkande mellan myndigheter i flyktingmottagandet. Nya samverkansformer behövs då lagen om etableringsinsatser träder i kraft i hela landet och tar över flyktingmottagandet. Etnicitet och missbruks- och beroendevård I hälso- och sjukvårdslagen anges att målet för hälso- och sjuk- vården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolk- ningen samt att vården ska vara lättillgänglig. Hälsa är en mänsklig rättighet (ger god vård till alla på lika villkor och ger företräde till dem med de största behoven: minskar ojämlikheten i tillgång till hälso- och sjukvård och gör den tillgänglig med hänsyn till de olika socioekonomiska förhållandena som föreligger; gör sjukvården lättillgänglig och effektiv; ger vård på rätt kompetensnivå och av hög kvalitet; arbetar förebyggande och hälsofrämjande för såväl medborgarna som de anställda; utvärderas fortlöpande med veten- skapliga metoder för att ge bästa möjliga hälsa till alla. En intervju med asylsökande kort efter ankomst till belyser hur individer som lever under väntan på asyl är en sårbar grupp för suicidala tankar och annan psykosocial ohälsa vilken kan påverka asylsökandes trovärdighet (och , 2004). Individer med PTSD är speciellt sårbara och kan förmodligen försämras i situationer där levnadsvillkoren eller kraven i vardags- livet upplevs som alltför svåra. Därför är det enligt (2003) viktigt att betona behovet av en individuell introduktionsplan som är anpassad till individens förmåga med syftet att uppnå en så snabb introduktion som möjligt. Personalen inom drogområdet behöver kompetensutbildning kring etnicitet och missbruk och beroendevård och reflektera över sin yrkesroll i mötet med patienten, ett transkulturellt perspektiv. Vuxna asylsökande har enligt lag endast rätt till akut vård och vård som inte kan anstå medan papperslösa har rätt till akutvård men inte rätt till subventionerad vård. Det förekommer en strukturell diskriminering i vården där status har betydelse för att få den vård som behövs utifrån vårdbehov. Etnicitet och missbruks- och beroendevård Eftersom på relativ har förändrats från ett samhälle med ett fåtal etniska grupper till ett samhälle med många olika nationaliteter, språk och religioner, så har även bruk och missbruk förändrats, men kunskapen hos såväl allmänhet som vårdpersonal om drogvanor, missbruk och vårdbehov bland personer med utländsk bakgrund är ännu begränsad. Dock visar den kliniska erfarenheten att etnicitet kan skydda mot drogmissbruk, nollkonsumtion men att det även förekommer en blandning av värdlandets drogvanor med individens drog vanor från hemlandet. Vidare finns data som visar att missbruk bland barn till utrikesfödda föräldrar påverkas av såväl föräldrarnas ursprungsland som mönstret i majoritetsbefolkningen. Vi lever i ett mångkulturellt samhälle och därför är det av intresse att ta fram de fakta som finns om utrikesföddas alkohol- och drog vanor för att se om de uppvisar ett mönster som kan relateras till deras vanor i hemlandet eller om de påverkats av de svenska alkohol- och drogvanorna. Det är av central betydelse att vårdpersonal har goda kunskaper om vilka risk- och friskfaktorer som bidrar och samspelar till varför drogvanor utvecklas förr eller senare (kroniskt) till missbruk bland såväl svenskfödda som utrikesfödda, hur ett missbruk kan identi- fieras utifrån ett transkulturellt perspektiv och vilka behandlings- insatser som bedöms vara relevanta vid missbruks- och beroende- problem hos målgruppen. Utrikesfödda med svåra traumatiska upplevelser har på grund av sin utsatta position i samhället och vården ett speciellt behov av att bemötas i vården med rätt kom- petens och med förmåga att samverka i vårdkedjan. Vårdpersonal saknar i regel kunskaper kring etnicitet, missbruks- och beroendevård. Studenter på vårdutbildningar får mycket begränsad kunskap inom området. Det räcker inte med eldsjälar, utan det bör vara inskrivet som obligatoriska moment i lärande- målen under vårdutbildningarna. Etnicitet och missbruks- och beroendevård Interkulturell kommunikation i klinisk verksamhet behöver ingå i ett strategiskt tvärvetenskapligt forskningsområde. Det behövs en medveten satsning på forskning inom utbildning, samverkan och klinisk (inklusive missbruk) forskning så att grundkompetensen höjs hos vårdpersonal och övrig berörd personal. Fokus behövs på den psykiska hälsan hos målgruppen. Forskningen ska bedrivas med målet att minska stigmatiseringen och främja brukarmedverkan och former för detta behöver utvecklas. Eftersom inkl som tradition har en stark populationsbaserad epidemi- ologisk registerforskning, som är av stort intresse för omvärlden, bör universitet och forskningsråd ge fortsatt stöd till detta. En tydlig definition av riskbruksbegreppet utifrån etnicitet skulle gynna såväl patienter och klienter som är utrikesfödda som vård- personal liksom prevention och forskning. Vidare finns en förbättringspotential av IT-baserade och ändamålsenliga informations- system som komplement till andra preventiva åtgärder och som regelbundet kvalitetssäkras. Likvärdiga begrepp behövs så att det går att jämföra datakällor och andra material. , J., & Benrazavi, L. (2002) Short report. Substance use among Iranian physical patients. , 13, 505–506. ,C., . (2000) Tvärkulturella möten. : Natur och kultur. , E.J., Rossow, I., Skurtveit, S. (2005) Drinking pattern among adolescents with immigrant and Norwegian backgrounds: A two-way influence? Addiction 100(10), 1453–1463. , , , P., Spak, F. (2010) Oklart begrepp som behöver tydlig definition. Riskbruk av alkohol. Etnicitet och missbruks- och beroendevård (red) (2008) Narkotikan i : Metoder för förebyggande arbete. : , R 2008:23. Antonovsky, A. (1991) Hälsans mysterium. (2008) Den skötsamme invandraren. Etnicitet och alkoholvanor i den svenska befolkningen (sid. 261–298) I: , Å. (red) Nykterhet i rörelse. Nykterhetens och utveckling . : Sober förlag. (2005) Varför är alkohol haram? , , T. (2007) Vårdprogram för traumarelaterade psykiska störningar. , pdf fil, januari. (1997). An in-depth review and analysis. (2009) Mellan uppehållstillstånd och bostad. En kartläggning av nyanlända flyktingars bostadssituation. (2008) Asylsökandes eget boende, EBO – en kartläggning. (2005) Brottslighet bland personer födda I och i utlandet. Brottsutvecklingen i fram . , M., Nerurkar, A. (2001) Migration, refugees and health risks. Panel summary from the 2000 in , . Emergfing Infectious Diseases, ; 7(3):supplement. , , , G. N., & Buskist, W. (2004) Psycholgoy. (2009) Drogutvecklingen i . Rapport nr 117. , , , C.D., Verbraeck, H.T., Braam, R.V., van de Wijngaart, G.F. (2005) Killing time: drug and alcohol problems among asylum seekers in the . , 16:27–36. Etnicitet och missbruks- och beroendevård (2004) Den traumatiserade flyktingen. Medikalisering av flyktingskap som ordningsregim. Socialmedicinsk tidskrift, 6,546–557. (2003) Introduktion – Att vara i ett meningsfullt samman- hang är viktigt för hälsan. Socialmedicinsk tidskrift, 1, 3–7. (2010 i tryck) Transkulturellt perspektiv på missbruk och beroende. , I., , J. (red) Beroendemedicin. Alkohol- och drogberoende – Grundläggande och kliniska aspekter. , S., , M., , G., , N., , A. (2009) Hälsoskola för nyanlända. Invandrare och Minoriteter,6, 2-3. , , , , , PG. Möten i vården. (1996) Trans- kulturellt perspektiv på hälso- och sjukvården. : Liber utbildning. , , , G. (2009) Transkulturell psykiatri och flykting- psykiatri (sidor 703-711). I: Psykiatri (red: , , , , , och ). , , , S. (2004) Trauma, postmigrationsstress och suicidala tankar hos asylsökande. Sucidologi, 9(1), 19–22. , , , S. Stress, sömn och livskvalitet. (2009) En studie bland flyktingar i SFI-utbildning, lärare och hand- läggare i Fosie stadsdel, . European Region, European Alcohol Action Plan (EEAP), 2005.Giannopoulou, I. (1998) Patterns of alcohol and drug use and indicators of psychological distress among migrant greek adolescents. sur lalcoholisme et les toxicomanies Vol 2. Sslo: CIAT. , M., Bernal, M., Hardoy, M.C., Haro-Abad, J.M. (2005) Report on the Mental health in Europe working group. Migration and mental health in Europe (the state of the mental health in Europe working group: appendix I) in Mental Health, 1, 13 doi:10.1186/1745- 0179-1-13. (2009) Invandrare och problematisk konsumtion av narkotika. Innvandrare & Minoriteter, 4, 10–12. Etnicitet och missbruks- och beroendevård (2010) Det är väl bara att sluta dricka? – en litteraturstudie om den västa vägen ut ur ett alkoholmissbruk. Psykologi, , Avdelningen för Teknisk Psykologi 2010- 036. (2005) Alkohol- och narkotikamissbruk bland invandrare. : CAN, rapport 88. Hensing, G., Spak, F. (2009) Psycho-social aspects supplement. Introduction: Gender Socio Cultural Alcohol and . Alcohol & Alcoholism, 44(6), 602–606. Hjern, A., , P. (2004) Alcohol-related disorders in first and second generation immigrants in : a national cohort study. Addiction, 99, 229–236. (2004) Nationell samsyn kring hälsa och den i . , , , JO., , , , J. (2008) and licit drug use in an urban/rural study population of refugee background, 7–8 years into resettlement. GMS Psycho- Social-Medicine, 5, 1–11. Kimerling, R., Trafton, J.A., , B. (2006) Validation of a brief screen for Post-Traumatic Stress Disorder with substance use disorder patients. Addictive Behaviors, 31, 2074–2079. Kleinman, A. (1980) Major conceptual and research issues for cultural (anthropological) psychiatry. Cult Med Psychiatry, 4(1), 3–23. , M., Sumelius, K., Søndergaard, HP. (2004) Post- traumatic Stress Disorder in the Forensic Psychiatric Setting. J Am Acad Psychiatry , , 399–407. Lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare 2010:197. Lindencrona, F., , S., Hauff, E. (2008) Mental health of recently resettled refugees from the Middle East in : the impact of pre-resettlement trauma, resettlement stress and capacity to handle stress. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 43(2), 121-131 , J., Schouler-Ocak, M., , A. (2008) Priebe, S. Mental health, health care utilisation of migrants in Europe. European Psychiatry, 23: S14–S20. Etnicitet och missbruks- och beroendevård , L., , S., Bremberg, S. (2008) Psykisk ohälsa och alkoholkonsumtion – hur hänger det ihop? En systematisk kunskapsöversikt över sambanden och förslag till förebyggande insatser. , , , , , , C-A. (2005) Mental health of Cambodian refugees 2 decades after resettlement in the . JAMA, 294(5), 571–579. (2004) Knark kontra kultur? En studie av katmissbruket i och vad som görs för att förhindra det. Kurs i Alkohol och narkotikaprevention, Avd socialmedicin, . Nordegren, T., Tunving, K. Droger A–Ö. (1997) : . , M., L-E . (2006) Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden. I: SOU 2006:37. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. (2008) Likhet inför lag? Om invandrares brottslighet och diskriminering inom rättsväsendet av personer med utländsk bakgrund. Examensarbete 30 poäng. vid ,vårterminen. Norredam, M., , A., , A. (2005) Access to health care for asylum seekers in Union – a comparative study of country policies. Norredam, M., , A., , A. (2006) Tillgång till hälso- och sjukvård för asylsökande inom EU. En jämförande analys. , 103(17):1317–1319. Nätverket för gemensam välfärd. , A., Besseling, R. . (2007) Ett växande missbruk. (2008) Attityder till alkohol inom islamisk teologi och historia (sid. 299–313) I: , Å. (red) Nykterhet i rörelse. Nykterhetens och utveckling . : Sober förlag. , , , , , M., , A., , L., , A-M., , M., , C., , B. (2010) Barns och ungdomars psykiska hälsa i . Etnicitet och missbruks- och beroendevård litteraturöversikt med tonvikt på förändringar . Porter, M., Haslam, N. (2005) Predisplacement and postdisplacement factors associated with mental health of refugees and internally displaced persons. JAMA, 294(5), 602–612. , M., , K., Hultcrantz, R. (2010) Nytt alkoholmönster och fler leverskador efter EU-inträde. Regeringens proposition Nyanlända invandrares arbetsmarknads- etablering – egenansvar med professionellt stöd. Room, R., Babor, T., and , J. (2005) Alcohol and public health. , 365:519–530. , J.N., eMurabito, J., , , , N.A. (2010) The spread of alcohol consumption behavior in a large social network. , 152:April 6, 426–433. , P., Bucholz, K.K., and Spitznagel, E.L. (2009) Alcohol use among older adults in the national epidemiologic survey on alcohol and related conditions: a latent class analysis. on Alcohol Drugs, 70, 829–838. Saraiva Leao, T., , L-M., Sundquist, K. (2006) Hospi- talizaton due to alcohol and drug abuse in first- and second- generation immigrants: a follow up study in . Substance Use & Misuse, 41, 283–296. (1991) Tema invandrare. SCB, Efterkrigstidens invandring och utvandring. : , 2005. Selten, JP., , E. (2005) Social defeat: risk factor for schizophrenia? Br J Psychiatry, 187:1010-102. Shanks, E. (2008) Utländsk bakgrund och tungt narkotikamissbruk – en kartläggning av levnadsförhållanden. , , , 2008:125. Silove, D. (1999) Psychosocial effects of torture, mass human rights violations and refugee trauma – toward an integrated conceptual framework. Disease, 187(4), 200-2007. Silove, D., , S. (eds) (2002) How well do refugees adapt after resettlement in Western countries? Acta Psychiatr Scand, 106, 401–402. Etnicitet och missbruks- och beroendevård Situationen på narkotikaområdet i – årsrapport . Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och . (1995) Hälso- och sjukvård för asylsökande och flyktingar. Allmänna råd från 1995:4. (1999) Mångfald, integration, racism och andra ord. : SOS-Rapport 1999:6. (2010) Hemlöshet – många ansikten, mångas ansvar. Plan för genomförande av regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden –2009. (2008) Hemlöshetsprojekt 2005–2007. Lokala erfarenheter, resultat, slutsatser och bedömningar. Publicerad , artikelnr: 2008-103-12, . (2007) Nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård. Vägledning för och hälso- och sjukvårdens verksamhet för personer med missbruks- och beroendeproblem. , Artikelnr: 2007- 102-1. (2009) Folkhälsorapport , kapitel 13 Migration och hälsa. (2010) Öppna jämförelser och utvärdering. Psykiatrisk vård – ett steg på vägen. (2010) Hur mår nationella minoriteter. (2010) Alcohol use and social interactions among adolescents in : Do peer effects exist within and/or between the majority population and immigrants? Social Science & Medicine, 70, 1858–1864. , M., Hagquist, C. (2010) Adolescent alcohol and illicit drug use among first- and second-generation immigrants in . for Public Health, 38, 184–191. kommuner och landsting. (2009) Matcha eller rusta? Arbetsförmedlingens framtida insatser för nyanlända invandrade. Søndergaard, HP. (2003) Livshändelser hos nyanlända flyktingar. Socialmedicinsk tidskrift, 1, 37–44. Etnicitet och missbruks- och beroendevård Søndergaard, H.P., , S. (1998) Traumatiska belastningar hos vuxna flyktingar: När ohälsan tiger still – eller pratar bruten svenska. , 13, 1415–1422.