sou · GZB329 · 2011-04-11 00:00:00 — Det framgår också av den redan nämnda rapport till för de mänskliga rättigheterna inom ramen för UPR-processen, att regeringen till uppgett att den fortsätter att arbeta på frågan om en ratificering av . Här framhöll regeringen också att den ställt sig bakom antagandet av FN:s förklaring om urfolks rättigheter.240 Förklaringen föreskriver bl.a., i artiklarna 26-28, att urfolk har rätt till den mark och de naturresurser som de historiskt har ägt eller nyttjat, liksom till att återfå dem eller få kompensation för sina förluster. Bland de rekommendationer som fick ta emot under granskningsprocessen inför , och som den också har accepterat, återfinns att, som ett prioriterat åtagande , (min kursivering) fullfölja arbetet med att klargöra konsekven240 United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples, A/61/L.67, . SOU 2011:29 Några särskilda sakområden 425 serna av en ratificering av och att överväga en sådan ratifikation, liksom att ta initiativ till att närmare utreda hur samernas rätt till land och naturtillgångar ska kunna fastställas.241 Både FN-deklarationen, som alltså ställt sig bakom, och åtagandena inför , förpliktar naturligtvis och bekräftar behovet av att presentera en samlad, tydlig och rättighetsbaserad urfolkspolitik. Även arbetet med en nordisk samekonvention har dragit ut , något som har varit föremål för FN:s övervakningsorgans bekymrade uppmärksamhet , senast från FN:s särskilda urfolksrapportör. Enligt vad jag erfarit finns nu en plan för nya förhandlingar om en sådan konvention, med start och med siktet inställt på att de ska vara slutförda inom loppet av . Det är positivt. Särskilda ansträngningar bör göras för att säkerställa att förhandlingarna genomförs på ett sätt som innebär ett reellt deltagande och inflytande för samerna själva och att den tidsplan som uppställts verkligen kan hållas. 241 Report of the on the , , A/HRC/15/11, , st. 95 punkterna 1, 2, 68 och 71. 8 Konsekvensbeskrivning 8.1 Konsekvenser för staten, kommuner och landsting, företag och andra enskilda Mitt uppdrag har varit att lämna rekommendationer som kan ge regeringen underlag för dess fortsatta systematiska arbete med frågor om de mänskliga rättigheterna i . Däremot har det inte omfattat att lämna färdiga förslag vare sig till författningsreglering eller i övrigt. Betänkandet innehåller inte heller några sådana förslag. Konsekvenserna i finansiellt hänseende av rekommendationerna inför det fortsatta systematiska MR-arbetet beror i huvudsak på den ambitionsnivå och den närmare utformning av olika åtgärder som regeringen bestämmer sig för i det arbetet. Någon uppskattning av eventuella kostnads- och intäktskonsekvenser är därför i de flesta fall inte möjlig för mig att göra. I huvudsak torde det dock röra sig om konsekvenser för staten och kommunerna, i viss mån för landstingen, men däremot knappast i någon nämnvärd utsträckning för vare sig företag eller andra enskilda. Där det framstår som möjligt och meningsfullt gör jag i det följande en grov uppskattning av nivån på de kostnader som kan uppkomma till följd av några av mina rekommendationer. En förstärkt i har i avsnitt 4.1 rekommenderat regeringen bl.a. att inrätta en särskild MR-enhet i , med uppgiften att samordna arbete med frågor om mänskliga rättigheter i . Det ansvaret ligger på enheten för diskrimineringsfrågor (DISK) i . Enheten hade , förutom enhetschef och assistent, 11 handläggare. Av dessa arbetade motsvarande mindre än 3 årsarbetskrafter 427 Konsekvensbeskrivning SOU 2011:29 specifikt med den del av enhetens ansvarsområde som gäller frågor om de mänskliga rättigheterna på nationell nivå, varav en också ansvarar för rent informationsarbete när det gäller regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. Som jag redovisat är dessa resurser helt otillräckliga. Vilka resurser som skulle behövas för att säkerställa en verkligt effektiv samordning av MR-arbete är å andra sidan inte en fråga om exakt vetenskap. För att upprätthålla en miniminivå på ett sådant arbete av tillräcklig kvalitet krävs enligt min mening i vart fall en bemanning i storleksordningen åtta till tolv årsarbetskrafter, förutom en enhetschef och en assistent. Kostnaden för motsvarande omkring tre av dessa, jämte enhetschefen och assistenten, kan täckas genom att motsvarande resurser förs över från nuvarande DISK-enheten vid . Liksom är fallet bör även fortsättningsvis varje fackdepartement bära ansvaret för att internationella åtaganden om mänskliga rättigheter förverkligas inom det egna ansvarsområdet. De övriga frågor – andra än den om det nationella MR-arbetet – som ligger på DISK-enheten har beröringspunkter med flera andra departements ansvarsområden. De skulle därför, tillsammans med återstående årsarbetskrafter på DISK-enheten, kunna flyttas över till andra enheter inom och samordnas med de frågor som redan handläggs där. För att bara ta något exempel så kunde lagstiftningsfrågor om diskriminering tyckas ha en naturlig hemvist i . Detsamma kan sägas om frågor om rasism, homofobi och annan intolerans, i dessa senare fall närmast då på demokratienheten. På så viss skulle förmodligen också vissa samordningsvinster kunna göras. Medel skulle då behöva tillföras den nya MR-enheten för ytterligare mellan fem och nio årsarbetskrafter. Sammantaget torde de tillkommande kostnaderna för att få till stånd full bemanning på den nya MR-enheten kunna komma att uppgå till mellan fem och . I den utsträckning som det inte anses möjligt att täcka de kostnaderna genom omfördelningar inom anslaget för , bör motsvarande medel tillföras genom omfördelningar i övrigt inom Utgiftsområde 1, , alternativt genom att nya medel tillförs detta utgiftsområde i statsbudgeten. SOU 2011:29 Konsekvensbeskrivning Utredning om inkorporering av i svensk rätt I avsnitt 6.2.3 har jag rekommenderat regeringen att låta utreda frågan om flera konventioner om de mänskliga rättigheterna än bör inkorporeras i svensk rätt, och att i samband med det på nytt undersöka hur svenska domstolar förhåller sig i sin rättstillämpning till olika konventioner om mänskliga rättigheter som förbundit sig att följa. Med utgångspunkt i att ordföranden, eller den särskilda utredaren, inte skulle behöva arbeta på heltid med utredningen, att utredningen bör ges på sig för sitt uppdrag och att den kan behöva en huvudsekreterare och en ytterligare sekreterare, kan kostnaderna för en sådan utredning, inklusive eventuella resor, möten med externa aktörer och tryckkostnader, beräknas till . Om utredningen ska vara parlamentariskt sammansatt tillkommer ytterligare för sammanträdesarvoden till dessa ledamöter samt några experter och sakkunniga. Ett nationellt organ för mänskliga rättigheterna i I avsnitt 6.3.4 har jag föreslagit regeringen att påbörja arbetet med att inrätta ett oberoende nationellt organ med uppgiften att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i i enlighet med de s.k. Parisprinciperna, samt att ett sådant organ bör inrättas som en ny myndighet under , exempelvis i form av en kommission för mänskliga rättigheter. Med utgångspunkt i en driftskostnad för den nya myndigheten på per årsarbetskraft skulle kostnaderna för en rimligt bemannad kunna beräknas till , beroende bl.a. på hur proportionerna mellan antalet egna anställda medarbetare och externt anlitad expertis för olika uppdrag kommer att se ut. Den nya myndigheten bör finansieras genom ett nytt eget anslag i statsbudgeten inom utgiftsområde 1, . Konsekvensbeskrivning SOU 2011:29 Obligatorisk fortbildning för ordinarie domare. I avsnitt 6.4.2 har jag rekommenderat regeringen att överväga om det går att införa vissa krav på obligatorisk fortbildning också för de ordinarie domarna, exempelvis med förebild i vad som gäller för advokater. Medlemmar i är skyldiga att delta i vidareutbildning . Om alla ordinarie domare deltog i fortbildning i den utsträckningen skulle det innebära ett bortfall av arbetad tid motsvarande personalkostnader på . 8.2 Den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen anges enligt 1 kap. 1 § regeringsformen som ett instrument för att förverkliga folkstyrelsen. Någon definition av vad som avses med självstyrelse ges dock inte. Inte heller av förarbetena till bestämmelsen går det att utläsa någon sådan definition.1 I 2 kap. 1 § kommunallagen sägs att kommuner och landsting själva får ha hand om sådana angelägenheter [] som inte ska handhas av enbart staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. Inom den kommunala sektorn kan alltså en fri beslutanderätt sägas vara garanterad, däremot inte gränserna för sektorn. De ändringar i regeringsformen som trädde i kraft innebär inte i grunden någon förändring härvidlag. Kommunerna och landstingen ansvarar för en stor del av de samhällsuppgifter som direkt berör de enskilda medborgarnas mänskliga rättigheter inom viktiga områden som skola, barn- och äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning, hälso och sjukvård, socialtjänst m.m. Det ansvaret innefattar också att ge effekt till konventionsåtaganden om enskildas mänskliga rättigheter, bl.a. genom fördragskonform lagtolkning. Mina rekommendationer innebär inte några nya åligganden för kommuner och landsting. De innebär inte heller någon förändring såvitt avser den kommunala indelningen, beskattningsrätten, kommunernas organisation eller befogenheter i övrigt. De kan sammanfattningsvis inte anses ha någon direkt inverkan på den kommunala självstyrelsen. 1973:90, s. 188 ff. 430 SOU 2011:29 Konsekvensbeskrivning 8.3 Jämställdheten mellan kvinnor och män och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen I avsnitt 3.3.2 har jag föreslagit regeringen att en kommande handlingsplan eller motsvarande samlat dokument om det fortsatta systematiska MR-arbetet bör ha ett tydligare integrerat jämställdhetsperspektiv. Ett sådant kan bidra till ett effektivare jämställdhetsarbete på ett flertal områden i det svenska samhället. I övrigt har förslagen i betänkandet inte någon direkt påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Jag har också, i avsnitt 7.3, lämnat rekommendationer om ett samordnat, långsiktigt uthålligt och rättighetsbaserat arbete för romers deltagande fullt ut på lika villkor som andra på alla områden i det svenska samhällslivet. Syftet med ett sådant arbete är naturligtvis att det ska resultera i ett sådant, jämfört med majoritetsbefolkningen jämlikt, deltagande. I övrigt har förslaget inte någon direkt påverkan på möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 8.4 Konsekvenser i övrigt som ska redovisas enligt kommittéförordningen (1998:1474) Jag har i avsnitt 7.1.1 föreslagit att regeringen bör följa upp och utvärdera effekterna av den reform som trätt i kraft och som innebär bl.a. att utredningar av anmälningar om brott eller annat felaktigt handlande från poliser i samband med arbetet (s.k. internutredningar), handläggs vid i stället för som tidigare inom de lokala polismyndigheterna. Jag har där också föreslagit att det bör tillskapas en ordning som innebär att samtliga fall då en person avlidit eller skadats allvarligt i samband med ett polisingripande, eller då en sådan person annars varit omhändertagen av polisen, blir föremål för ett obligatoriskt, självständigt och skyndsamt utredningsförfarande, oavsett om misstanke om brott föreligger eller inte. Dessa båda rekommendationer kan i bästa fall få betydelse för allmänhetens förtroende för polisens och åklagarväsendets hantering av misstankar om brott eller andra olämpliga handlingar begångna av anställda inom polisen. Det kan i sin tur få positiva effekter på både brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Konsekvensbeskrivning SOU 2011:29 432 Förslagen i betänkandet bedöms i övrigt inte ha någon direkt betydelse för brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, eller för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Referenser Litteratur , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis: en kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 3:e uppl., : juridik, 2007. van Dijk m.fl., Theory and Practice of Convention on Human Rights, 4 uppl., : Intersentia, 2006. Fitger, , , () Zeteo. Grimheden, , : Underestimation of Rights i Jaichand, Vinodh and Suksi, , eds., 60 Years of the in Europe, : Intersentia, 2009. , ; , Bo, Förvaltningslagen med kommentarer () Zeteo. , ; Stjernquist, ; , ; , ; , , Grundlagarna, 2 uppl. : juridik, 2006. , ; , ; , , The International Covenant on Civil and Political Rights – Cases, Materials and Commentary, : , 2005. Makkonen, , Principen om icke-diskriminering i internationell rätt, i Ett rättvisare samhälle – internationella och svenska regler mot diskriminering, , 2003. , , Introduction to the international human rights regime , : , 2003. Referenser SOU 2011:29 , , U.N. Covenant on Civil and Political Rights, 2 rev. uppl., Kehl: N.P. Pellonpää, , Europeiska människorättskonventionen, : Talentum, 2007. , , – lag eller inte? Reflektioner från , Institutt for offentlig rett, , 2009. Søvig, , Barnets rettigheter på barnets premisser – utfordringer i mötet mellom FNs barnekonvensjon og norsk rett. En utredning gjort på oppdrag fra Barne- og likestillingsdepartementet, Bergen, 2009. , , Förvaltningsprocesslagen, m.m. – En kommentar () Zeteo. Offentligt tryck, m.m. Betänkanden från utskott m.m. 1975/76:KU22. betänkande med anledning av förslag av JO-utredning beträffande uppgifter och organisation. 1995/96:SoU4. betänkande Barn och ungdom. 1996/97:LU21. betänkande Medverkan av i vissa konsumenttvister. 1998/99:AU4. betänkande Ny lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet. 1999/2000:JuU11. betänkande Organisationsförändringar inom rättsväsendet. 1999/2000:KU6. betänkande Nationella minoriteter i . 2001/02:SoU23. betänkande Barnpolitiken - arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. 2002/03:SoU13. betänkande Med tvång och god vilja – vad gör ? 2008/09:KU23. betänkande Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk m.m. 434 SOU 2011:29 Referenser . 2008/09:SoU3. betänkande Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2009/10:JuU21. betänkande En ny fängelse och häkteslagstiftning. 1995/96:KU2y. yttrande FN:s konvention om barnets rättigheter. 1998/99:KU2y. yttrande Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 2004/05:KU5y. yttrande Svenskt godkännande av fakultativt protokoll till FN:s konvention mot tortyr m.m. Framställning 2010/11:JO2. JO som nationellt besöksorgan enligt OPCAT. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse m.m. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2000/01. Redogörelse /01:JO1. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2004/05. Redogörelse /05:JO1. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2007/08. Redogörelse /08:JO1. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2008/09. Redogörelse /09:JO1. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2009/10. Redogörelse /10:JO1. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2010/11. Redogörelse /11:JO1. beslut , dnr 5950-2009. Propositioner och skrivelser, m.m. Prop. Maj:ts proposition till med förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. Prop. Regeringens proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. 435 Referenser SOU 2011:29 Prop. 1975/76:209. Regeringens proposition om ändring i regeringsformen . 1976/77:80. Regeringens proposition om insatser för samerna. 1980/81:201. Regeringens proposition med förslag till ändring i m.m. Prop. 1985/86:80. Regeringens proposition om ny förvaltningslag. 1993/94:117. Regeringens proposition Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1996/97:104. Regeringens proposition Medverkan av i vissa konsumenttvister. 1997/98:104. Regeringens proposition Behandlingen av häktade . 1997/98:105. Regeringens proposition Det allmännas skadeståndsansvar . 1997/98:136. Regeringens proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 1997/98:180. Regeringens proposition Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. 1997/98:182. Regeringens proposition Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 1999/2000:143. Regeringens proposition Ändringar i jämställdhetslagen m.m. Prop. 1999/2000:79. Regeringens proposition Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 2000/01:20. Regeringens proposition Nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. 2002/03:65. Regeringens proposition Ett utvidgat skydd mot diskriminering. 2004/05:107. Regeringens proposition Svenskt godkännande av fakultativt protokoll till FN:s konvention mot tortyr m.m. Prop. 2004/05:176. Regeringens proposition Kriminalvården – en myndighet. 2007/08:47. Regeringens proposition Utvidgad rätt till biträde vid förhör under förundersökning, m.m. Prop. 2007/08:95. Regeringens proposition Ett starkare skydd mot diskriminering. SOU 2011:29 Referenser Prop. 2008/09:1. Regeringens proposition Budgetpropositionen . 2008/09:28. Regeringens proposition Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2008/09:158. Regeringens proposition Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minoriteterna. 2008/09:160. Regeringens proposition Samordnad och tydlig tillsyn av . 2009/10:1. Regeringens proposition Budgetpropositionen . 2009/10:80. Regeringens proposition En reformerad grundlag. 2009/10:135. Regeringens proposition En ny fängelse- och häkteslagstiftning. 2009/10:175. Regeringens proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2009/10:210. Regeringens proposition Patientsäkerhet och tillsyn. 2009/10:232. Regeringens proposition Strategi för att stärka barnets rättigheter i . 2010/11:1. Regeringens proposition Budgetpropositionen . 2001/02:83. Regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. 2005/06:95. Regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009. 2007/08:39. Regeringens skrivelse Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. 2007/08:89. Regeringens skrivelse politik för en global utveckling. 2007/08:167. Regeringens skrivelse Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. 2009/10:79. Regeringens skrivelse En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 2009/10:166. Regeringens skrivelse Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. Referenser SOU 2011:29 Skr. 2009/10:233. Regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration. 2009/10:248. Regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan . Regeringens kommittédirektiv Dir. 1991:119. Utvidgat skydd för grundläggande fri- och rättigheter samt ökade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut och förvaltningsbeslut. och svensk rätt. Tydligare och effektivare statlig tillsyn. Granskning av förfarandet vid brottsutredningen i samband med dödsfall. Tillsynen över polisen och åklagarväsendet m.m. Dir. 2004:96. En samlad översyn av regeringsformen. Granskning av rymningarna från kriminalvårdsanstalterna Kumla, och . En stärkt och tydligare tillsyn inom område . Fristående brottsutredningsorgan för anmälningar mot polis och åklagare, m.m. Dir. 2006:27. Delegationen för mänskliga rättigheter i . Delegationen för romska frågor. Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02). Ett effektivt resursutnyttjande inom . Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02). Tilläggsdirektiv till Utredningen effektivitet (Ju 2008:02). Genomförande av EG:s direktiv om återvändande samt frågor om förvar. Statens skadeståndsansvar vid överträdelser av . Tilläggsdirektiv till (Ju 2009:03). SOU 2011:29 Referenser Dir. 2009:99. Tilläggsdirektiv till Delegationen för romska frågor (Ju 2006:10). Utvärdering av handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna 2006-2009. Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02). Tilläggsdirektiv till (Ju 2009:03). Tilläggsdirektiv till (Ju 2009:03). En ny organisation för polisen? Tilläggsdirektiv till utredningen för utvärdering av nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna 20062009 (IJ 2009:03). Utredningar (SOU) SOU 1972:15. Ny regeringsform, ny riksdagsordning. Internationella överenskommelser och svensk rätt. Medborgerliga fri- och rättigheter. Fri- och rättighetsfrågor. Barnets bästa i främsta rummet – FN:s konvention om barnets rättigheter förverkligas i . – utredning om en utredning. Förstärkt granskning av polis och åklagare. Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen. Från verksförordning till myndighetsförordning. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Samordnad och tydlig tillsyn av . En reformerad grundlag. Återvändandedirektivet och svensk rätt. Referenser SOU 2011:29 SOU 2009:80. Kriminalvården – ledning och styrning. En ny förvaltningslag. SOU 2010: 55. Romers rätt – en strategi för romer i . Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. Departementspromemorior Ds 2007:9. Ett uppföljningssystem för barnpolitiken – slutrapport från arbetsgruppen med uppgift att utveckla indikatorer för barnpolitiken. Bortom fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering. Utvärdering av lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister. föreskrifter och allmänna råd om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Rapporter från myndigheter m.m. Bra början, men bara en början. En utvärderande kommentar om den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna - (Ju2004/6673/D), och . Effektivitetsgranskning av kriminalvården, Statskontoret, Rapport 2003:20. Genomförandet av mänskliga rättigheter. Ansvar och möjligheter för kommuner och regioner, Kommuner och Landsting, 2010. Handlingsplaner och strategier mot diskriminering. Ett verktyg för att stärka myndigheters arbete mot diskriminering? Statskontoret, Rapport 2009:4. SOU 2011:29 Referenser Indikatorer för mänskliga rättigheter – modell för systematiskt arbete på nivå, Nationella nätverket för mångfald och mänskliga rättigheter (NMM), 2010. Kartläggning av i vilka fall svenska domstolar tillämpat bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen och i , rapport från , jur.dr. , , (opublicerad). Kompletterande synpunkter till tidigare skrivelse Förbjud isolering av barn och unga, skrivelse , BO:s dnr 9.2:0138/09. Kriminalvårdens årsredovisningar 2006-2009. Länsstyrelsernas handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter 2010-2012. Med tvång och god vilja – vad gör ? revisorer, 2002/03:1. Myndigheters arbete med mångfald, antidiskriminering och mänskliga rättigheter, Slutrapport, Statskontoret 2008:15. Nationella indikatorer för mänskliga rättigheter – små fönster med en glimt av ett större sammanhang, Rapport från Myndigheten för handikappolitisk samordning, 2009, dnr 2008/0212. Redovisning av uppdrag, Arbetsgruppen för lika rättigheter och möjligheter för homo- och bisexuella personer, promemoria , rev. , IJ2010/1772/DISK. Redovisning av uppdrag till om en särskild organisation för internutredningsverksamhet, , dnr RA-793-6695/08. Rights Work!, International Conference on Systematic Work for Human Rights Implementation, Background Paper, Integrations och jämställdhetsdepartmentet, IJ/2007/2488/DISK. Make them Real!, Report from Sub-Theme 1: National human rights action plans (NHRAP:s) and baseline studies, tillgänglig på . Rutiner vid utredningar av dödsfall i samband med myndighetsingripande , rapport från Justitiekanslern, . Steg för steg till indikatorbaserad uppföljning av mänskliga rättigheter, studie utförd av , dnr A2011/1098/DISK.