sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — De bedöms individuellt och kan, förutom de uppräknade exemplen, vara allt som en person behöver för att uppnå skälig levnadsnivå men som inte är direkta kostnader för försörjningen. Beloppen som ingår i riksnormen baseras på pris- och konsum- tionsundersökningar från (se ovan) och beslutas inför varje nytt kalenderår av regeringen. I ingår alltså inte medel för ersättning av varor som förslits och behöver ersättas, ut- över kläder och skor, såsom dammsugare eller tv. Anledningen är att ekonomiskt bistånd är tänkt att fungera som välfärdssystemets yttersta skyddsnät. Det ska vara ett komplement till socialförsäk- ringarna och ge hjälp när generella stödformer är otillräckliga eller inte kan lämnas. Det ekonomiska biståndets uppgift är att träda in tillfälligtvis vid korta perioder av försörjningsproblem.3 2Socialstyrelsens meddelandeblad om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937). 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen, s. 80 f. Barns behov och kostnader för barn Tabell 8 Personliga kostnader inom riksnormen. 1–2 år 4–6 år 7–10 år 11–14 år 15–18 år Livsmedel ej lunch 5 d/v Summa (ej lunch 5 d/v) Summa (alla måltider) För förskolebarn finns det möjlighet för kommunerna att lämna ett högre belopp för dem som inte går i förskola etc. eller när denna är stängd eller när barnen är sjuka . I beloppet för de äldre barnen ingår kostnaden som uppstår vid lov och normal frånvaro. Tabell 9 Gemensamma hushållskostnader i kronor beroende på antalet medlemmar, kronor Dagstidn, telefon, TV-licens I avsnitt 10.3.8 diskuterar utredningen om barns behov av ekonomiskt bistånd och vilka särskilda behov som barn har. Det är naturligt att riksnormen ligger på en lägre nivå för kost- nader för samma varor jämfört med beräk- ningar av rimlig konsumtion. Detta är helt i linje med de två olika syftena med måtten, där belopp är tänkt att likna en normal konsumtion medan riksnormen ska motsvara en skälig levnadsstandard och uppfylla de basala behoven, månad för månad återkommande utgifter för mat, hygien, förbrukningsvaror etc. Riksnormen baseras på beräkningar men inte med alla ingående delar. Barns behov och kostnader för barn Varje förälder ska, oberoende av rättslig vårdnad om barnet, bidra till sitt barns försörjning efter ekonomisk förmåga. Detta framgår av bestämmelser (7 kap. 1 § FB). Om barnet bor varaktigt enbart med den ena föräldern ska den andra föräldern fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet. Om ett barn anses bo varaktigt hos båda föräldrarna är ingen av föräldrarna skyldig att betala underhållsbidrag till barnet (7 kap. 2 och 6 §§ FB). Det är barnet som har rätt till under- hållsbidrag. För en mer utförlig redogörelse för bestämmel- ser om underhållsbidrag, se avsnitt 3.4. Hur beräknas underhållsbidraget? Underhållsbidraget ska bestämmas med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. Det är föräldrarna som ska enas om vilka behov barnet har och vad dessa i sin tur kostar. har på sin webbplats4 en modell för beräkning av underhållsbidrag, som kan tjäna som vägledning för föräldrar för hur bl.a. barnets behov kan beräknas. Följande poster ingår enligt modellen för att beräkna barnets behov. – barnbidrag/studiebidrag = barnets behov I andra kostnader ingår eventuella individuella kostnader för exem- pelvis speciell kost eller fritidsaktiviteter. När föräldrarna inte kan komma överens om ett underhålls- bidrag kan talan om underhållsbidrag väckas i en domstol. Det är vanligt att man vid beräkning av barnets behov utgår från en av tidigare framtagen schablon för barns kostnader för tre olika åldersgrupper; 0–, 7–respektive 13–20 år.5 I nedanstående tabell redovisas vad denna schablon skulle motsvara i månadsbelopp för barn i olika ålderskategorier . 5Socialstyrelsens numera upphävda Allmänna råd 1989:6 Underhållsbidrag till barn. Barns behov och kostnader för barn noteras att schablonbeloppet inte är uppdaterat med hänsyn till förändrade konsumtionsmönster eller relativpriser utan enbart inflationsjusteras med hjälp av prisbasbeloppsutvecklingen. Schablonbelopp i underhållsbidraget efter barnets ålder, 2011 0–6 år 7–12 år 13–17 år Det är föräldrarna själva som råder över vilka kostnader som mot- svarar barnets behov och vilket belopp som ska lämnas i under- hållsbidrag för barnets försörjning.6 När föräldrar inte är överens om behoven kan emellertid schablonbeloppen vara användbara. I schablonbeloppet anses ingå alla vanliga levnadskostnader samt barnets del av boendekostnaderna.7 För att få fram barnets behov enligt formeln ovan ska, till schablonbeloppet, läggas eventuell avgift för förskola etc. och andra kostnader samt barn- bidraget/studiebidraget dras av. För att underhållsbidraget ska anpassas efter förändringar i pen- ningvärdet kan det räknas upp med index utifrån den procentsats som fastställer efter ändring i prisbas- beloppet.8 föreskriver därefter om en ändring av underhållsbidragen ska ske eller inte. Någon höjning har inte skett eftersom ändringen av prisbas- beloppet9 inte har uppgått till minst en procent. 6Tvister om underhållsbidrag är i princip dispositiva. Det innebär att domstolarna är bundna av parternas yrkanden och hänvisade att göra sina bedömningar på grundval av det fakta- underlag som parterna för in i processen. Vitsordar en part en uppgift som den andra parten har lämnat utgår domstolen vid sin bedömning från att den är riktig. Domstolen kan inte heller fastställa ett högre underhållsbidrag än vad som yrkats eller ett lägre underhållsbidrag än vad den underhållsskyldige har medgett. 7Tidigare minskades schablonbeloppet för barnets levnadskostnader av pris- basbeloppet när barnet har plats på daghem eller i familjedaghem. Denna summa ansågs motsvara den kostnad för mat m.m. som föräldrarna inte har när barnet vistas utanför hemmet enligt numera upphävda Allmänna råd 1989:6 Underhållsbidrag till barn. 8Förordningen (1979:321) om ändring av vissa underhållsbidrag samt 4 § lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. 9Prisbasbeloppet beräknas enligt 2 kap. 6–10 §§ socialförsäkringsbalken och beräk- nar priset för samma varukorg. Prisbasbeloppet mäter på så sätt förändringen i prisutveck- ling . beräknar förändringen i belopp och publicerar den i sin författningssamlig, FKFS. Barns behov och kostnader för barn ringskassan har föreskrivit om höjning måste föräldrarna själva räkna upp underhållsbidraget till barnet med det fastställda procenttalet. Om den förälder som ska betala underhållsbidrag till barnet inte alls betalar ett underhåll eller betalar ett belopp som är lägre än kan den förälder som bor med barnet ansöka om underhållsstöd. Det är som admini- strerar och betalar ut underhållsstödet. Stödet är finansierat med statliga medel och den bidragsskyldige föräldern som inte bor till- sammans med barnet ska, beroende på ekonomisk förmåga, åter- betala staten för det underhållsstöd som lämnats. När underhållsstödet infördes ansåg regeringen att beloppet skulle motsvara ungefär hälften av normalkostnaderna för ett barn sedan hänsyn tagits till det allmänna barnbidraget.10 Den antagna normalkostnaden ska täcka ett barns normalbehov och motsvara en skälig levnadsnivå på lång sikt. Underhållsstödet bestäms av reger- ingen som ett fast belopp. Samma belopp gäller för alla barn oavsett ålder, kön, antal syskon eller hushållskonstellation och även oberoende av avstånd mellan föräldrarnas bostäder. När underhållsstödet infördes bestämdes det till samma belopp som det tidigare bidragsförskottet som var per månad.11 Bidragsförskottet var knutet till prisbas- beloppet och motsvarade av prisbasbelop- pet. En motsvarande koppling till prisbasbeloppet skulle mot- svara . Eftersom underhållsstödet är ett bidrag från staten till barnet i stället för från den förälder som barnet inte bor hos, är det rimligt att inte utgå från en nivå som ligger över en långsiktigt skälig lev- nadsnivå. En högre nivå på stödet skulle kunna leda till att barn med särlevande föräldrar skulle få en ekonomisk standard som över- stiger den standard sammanboende föräldrar kan ge sina barn. 1995/96:208, Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. s. 40 f. 11Lagen (1964:143) om bidragsförskott. Barns behov och kostnader för barn I samband med Underhållsstödsutredningens12 arbete gjordes en sammanställning av vad barn kostar och vad som borde ingå i barns normalkostnader, innefattande kostnader för barns grundläggande behov och barnomsorgskostnader. Denna utredning har gjort en motsvarande sammanställning och uppdaterat dessa uppgifter till prisnivå och förhållanden. De personliga kostnaderna består av kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hygien samt barn- och ungdomsför- säkring. Vad gäller livsmedel har antagits att barn äter alla mål i hemmet, att barn i åldern 1–äter lunch i förskoleverk- samheten samt att barn och ungdomar i åldern 6–äter lunch i skolan. För barn och ungdomar i åldern 1–har kostnaden för livsmedel angetts som genomsnittskostnaden av Konsument- verkets beräknade kostnader för livsmedel utan lunch , och kostnader för livsmedel om alla mål äts hemma. Detta beräkningssätt används även som underlag för riksnormen. Beloppet ska därmed anses täcka lunch i hemmet under skollov och normal övrig frånvaro. De gemensamma hushållskostnaderna inkluderar utgiftsposterna förbrukningsvaror, möbler/husgeråd/ TV/textilier, dagstidning/telefon/TV-avgift och hemförsäkring. Enligt beräkningar antas hushåll med en respektive två personer bestå av enbart vuxna individer medan hushåll med tre personer antas bestå av två vuxna och ett barn. För att korrekt spegla barnets marginalkostnad, dvs. den extra kostnad för hus- hållet som barnet medför, har denna utredning därför valt att beräkna barnets andel av de gemensamma hushållskostnaderna som skill- naden mellan kostnaden för hushåll med två personer och hushåll med tre personer. När det gäller hushållets kostnad för hemförsäk- ring har det belopp som avser en mindre tätort använts. 12 SOU 2003:42, Ett reformerat underhållsstöd, s. 118 ff. SOU 2011:51 Barns behov och kostnader för barn Normalkostnaden för barn och ålder i kronor, 2011 Källa: , samt egna beräkningar. Det finns vissa små men vanligt förekommande kostnader som inte räknas med i grundbehovet, till exempel för matsäck vid skol- utflykter eller för barn som har behov av specialkost. Till den sam- manlagda normalkostnaden enligt tabell nedan har denna utredning därför valt att föra en övrigt-post på . Tabell 12 Sammanlagda normalkostnaden för ett barn, belopp i kronor 2011 *Efter årskurs 3 upphör skolbarnsomsorgen. Barns behov och kostnader för barn ansåg att även kostnader för hushåll- sel, läkemedel och lokala resor med kollektivtrafik ingår i ett barns normalbehov. En särskild fråga var om fickpengar bör ingå i scha- blonbeloppet. ansåg att sociala och pedagogiska skäl talade för att låta fickpengar ingå i normalbelop- pet när barnet har uppnått den ålder då barn normalt får fick- pengar. Fickpengar bör därför beaktas från och med ålder. Det finns inte några generella normer för hur stor en vecko- eller månadspeng ska vara. Detta avgörs normalt utifrån varje familjs ekonomiska förutsättningar. för privat- ekonomi har tagit fram siffror om genomsnittlig månadspeng för åren 2006 respektive 2008 som kan ge viss ledning. Tabell 13 Genomsnittlig månadspeng för 7 till 12 åringar i kronor 2006 Källa: privatekonomi/rapporter/index.htm Tabell 14 Månadspeng för 13 till 19 åringar i kronor medianvärde i kronor 2008 Av tabellen ovan framgår att månadspengen för tonåringar uppgår till relativt stora belopp. Det är ganska vanligt att ungdomar i dessa åldrar får hela eller delar av barnbidraget/studiebidraget som månads- peng och att pengarna då också förväntas räcka till inköp av kläder m.m. Eftersom dessa poster beräknas särskilt har utredningen valt att lägga beloppet för fickpengar på en lägre nivå än den som anges i undersökning.13 I beräkningsunderlaget ingår inte kostnader för hälso- och sjuk- vård. Inte heller ingår kostnader för tandvård. Barn och ungdomar har en lagreglerad rätt till kostnadsfri tandvård och de erbjuds även gratis hälso- och sjukvård i de flesta landsting. Barns behov och kostnader för barn När det gäller kostnaden för lokala resor ser situationen olika ut beroende på var i landet man bor. Det finns vissa omständigheter där det kan anses finnas behov av egen bil, men då kostnaderna kan variera och det skulle vara orimligt att lägga en högre schablon- kostnad för resor med egen bil till familjer som klarar sig med kollektiva transporter används en uppskattning av kostna- den för lokala resor med hjälp av kollektivtrafikens priser. Enligt de uppgifter som Utredningen om översyn av den eko- nomiska statistiken14 inhämtat avseende kostnad för lokala resor reser barn som inte fyllt som regel gratis med kollektivtrafi- ken. Kostnaden för lokala resor har därför tagits upp endast för barn som är eller äldre. använde i sin tur uppgifter grundade på lokalresor i och . Många kommuner betalar skolresor via kort som gäller inom hela lokaltrafiken förutom vardagskvällar efter och . Kostnaden skiljer sig åt mellan olika länstrafikbolag, både vad gäller kostnad och omfattning. En fordran för obetalda skulder kan, eller ska, lämnas över till för indrivning. Utmätning av lön är det mest använda tvångsmedel som förfogar över. Med löneutmätning avses beslut att arbetsgivaren ska innehålla och redovisa en del av lönen till kro- nofogden i stället för till arbetstagaren. Genom löneutmätning får bara den del av inkomsten som gäldenären inte behöver för sitt och familjens underhåll användas.15 Den del som undantas för utmät- ning kallas för förbehållsbelopp. Förbehållsbeloppet bestäms av ett så kallat normalbelopp som fastställs i av Kronofogdemyn- digheten särskilt fastställda föreskrifter.16 Beloppet räknas om med hjälp av prisbasbeloppet. 14SOU 2001:34, Behovet av ekonomisk statistik. 157 kap. 4 § UB. Barns behov och kostnader för barn Tabell 15 Förbehållsbelopp för olika personer och hushållstyper kronor 2011 Makar och med makar jämställda personer Barn t.o.m. det kalenderår barnet fyller sex år Barn fr.o.m. det kalenderår barnet fyller sju år Normalbeloppet omfattar alla vanliga levnadskostnader. Till vanliga levnadskostnader bör räknas i ett hushåll normalt förekommande utgifter såsom livsmedel, kläder, hygienprodukter, gas, hushållsel, telefon, internetuppkoppling, TV-avgifter, försäkringspremier, fack- förenings- och andra medlemsavgifter samt mindre utgifter för till- fälliga behov.17 Normalbeloppen har till syfte att garantera den skuldsatte (gäl- denären) och dennes familj en lägsta skälig levnadsnivå och ge ett ekonomiskt skydd för de grundläggande behoven. Normalbeloppet är ett schablonbelopp. Tillägg till normalbeloppet kan göras för särskilda kostnader som inte kan anses utgöra vanliga levnadskost- nader. Hit hör till exempel kostnader för fullgörande av tjänst, sjuk- dom, barntillsyn och den förhöjda delen av medlemsavgiften till arbetslöshetskassa. Om ett normalbelopp har bestämts för ett barn, dras i före- kommande fall allmänt barnbidrag/studiebidrag, flerbarnstillägg eller underhållsstöd av från normalbeloppet då dessa bidrag ska bidra till försörjningen av barnet. Normalbeloppet kan dock aldrig bli lägre än . Om barnet bor växelvis hos föräldrarna bör normalbeloppet minskas till hälften. Kostnad för barnomsorg och eventuella särskilda utgifter som för läkemedel eller specialkost kan läggas till. Definitionen av vad normalbeloppen ska anses innefatta grundar sig delvis på de konsumentprodukter som ingår i Konsumentver- kets redovisning av hushållsbudget. 8.2.5Avgifter för förskola och fritidshem m.m. Kommunerna får enligt skollagen (1985:1100) ta ut skäliga avgifter för plats i förskola m.m. gäller en ny 17 allmänna råd om bestämmande om förbehållsbelopp vid utmät- ning av lön m.m. . Barns behov och kostnader för barn skollag, 2010:800. Enligt den nya skollagen kommer de nuvarande begreppen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg benämnas förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. I detta kapitel används dock de nuvarande begreppen. Samtliga av landets 290 kommuner har anslutit sig till avgiftssystemet med maxtaxan inom dessa verksamhetsområden, se även avsnitt 3.8. Maxtaxe- konstruktionen innebär att ett tak sätts för hur höga avgifter kommunen kan ta ut för omsorgen. Avgiften är inkomstrelaterad, vilket innebär att avgiften inte får överstiga en viss procentuell andel av hushållets bruttoinkomst . Tabellen nedan beskriver maxtaxans konstruktion och avgiftsnivåer. Högsta avgift för barn i förskoleverksamhet i förhållande till har landets alla treåringar rätt till samma avgiftsfria förskola, tidigare gällde det enbart fyra- och fem- åringar. av kommunerna har endast en avgifts- nivå och har två nivåer.18 Det finns således kommuner som tar ut en lägre avgift beroende av närvarotid, men flertalet kommuner har endast en nivå, vilket innebär att det enbart är föräldrarnas inkomst som styr avgiftsuttaget Högsta avgift för barn i skolbarnomsorg i förhållande till inkomst 18 2007, Avgifter i förskola och fritidshem 2006. Fördjupning av rapport 294. Barns behov och kostnader för barn var inkomsttaket per hushåll . höjdes max- taxan och således också avgiftstaket per hushåll till . De allra flesta barn i åldern 2–är inskrivna i försko- leverksamheten, och en stor andel av landets 6–10-åringar är in- skrivna i skolbarnsomsorgen, främst i fritidshem. Tabell 18 Andel inskrivna barn i förskoleverksamheter efter ålder 2010 Andel (%) inskrivna barn Andel inskrivna barn i skolbarnomsorgen efter ålder 2010 Andel (%) inskrivna barn Det finns vissa skillnader mellan kommungrupper, men fram till dess att barnen slutar årskurs 3 är det en tydlig majoritet som är inskriven i den avgiftsbelagda skolbarnomsorgen. Med maxtaxan har avgiftsuttaget i förskoleverksamheten- och skolbarnsomsorgen minskat betydligt i spridning. Före maxtaxans införande kunde avgiften för en snittfamilj (en familj med medel- inkomst och två barn i förskoleverksamhet med 33 timmars vistel- setid) variera med . Närvarotiden påverkade tidigare avgiften men i takt med att maxtaxan funnits minskar antalet kommuner som har olika tidsintervall kopplade till sin taxa. Med tanke på omfattningen av inskrivna barn i förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg, som majoriteten av kom- muner inte differentierar efter närvarotid och att barn till föräldrar som inte lever ihop har längre närvarotid, borde normalkostnaden för platsen beräknas som avgiftstaket för samtliga åldrar . Se tabell 19 ovan. Maxtaxan beräknas, som framgått ovan, på bruttoinkomsten i hushållet. Eftersom det finns kommuner som räknar med två hushåll efter platsinnehavsprincipen (principen be- skrivs närmare i probleminventeringen i kapitel 10) används två hushålls bruttoinkomst. Det ger i de allra flesta fall en månadsavgift Barns behov och kostnader för barn upp till taket för maxtaxan, dvs. för ett barn i barn- omsorg och för ett barn inom skolbarnomsorg. 8.3Vad bör ingå i barns kostnader? I tabell 20 redovisas sammantaget de vedertagna beräkningarna av barns kostnader. Lägst kostnad återfinns inom det ekonomiska biståndet om enbart riksnormen tillämpas. skäliga levnadskostnader ligger något högre, framförallt för äldre barn. Underhållsstödet belopp beräknas som om båda föräldrar står för ett underhållsstödsbelopp vardera och hamnar då i mitten av bilden, följt av förbehållsbelopp och en schablonberäkning av ett underhållsbidrag motsvarar det högsta beloppet av dessa olika beräkningssätt. Barns behov och kostnader för barn Tabell 20 Sammanställning över vilka behov beräkningen ska täcka, vilka områden som ingår samt månadsbeloppet för . Notera att bostadskostnad enbart ingår i underhållsbidragets schablon- belopp samt att hushållsgemensamma kostnader inte ingår i de olika beräkningarna. Beloppet motsvarar försörjningsansvaret för båda föräldrarna. för ett barn sedan utgifter som mat, (gäldenären) och på lång sikt. och skor, fritid och skor, fritid och t.ex. för kost, och lek (inklusive lek, barn- och kläder, hygien, telefon, tv-licens, gas, hushållsel, och skor, fritid och lek, hygien dator), media, fast (inklusive dator), stå för ett belopp Barns behov och kostnader för barn För att kunna avgöra vad som är skäliga kostnader för barn är det viktigt att veta vad barn i allmänhet vanligtvis behöver ha tillgång till och vilka kostnader som är förknippade med att tillgodose be- hoven. Det är angeläget att även barn i ekonomiskt utsatta familjer ska kunna ha motsvarande standard som barn i allmänhet. För att ta reda på vad barn i allmänhet har tillgång till har utred- ningen analyserat uppgifter från Barn-ULF19 och fördelat dem på olika hushållstyper. Resultatet redovisas närmare i kapitel 6. Kort- fattat har de flesta barn ett eget rum och en egen mobiltelefon och hälften av barnen en egen dator. De allra flesta har månadspeng eller pengar vid behov. Utöver de kostnader som ingår i uppdateringen av Underhålls- stödsutredningen , se tabell 11, finns det även andra kostnader som enligt utredningens mening bör övervägas om de ska ingå som en kostnad för barn. Eftersom de allra flesta barn har eget rum beräknas en kostnad för ett eget rum . Fram till halveras kostnaden då många föräldrar låter barnen dela rum. Detta förutsätter att det finns yngre syskon att dela rum med och schabloniseringen kan diskuteras. Likaså kan man ha invändningar mot att använda en genomsnittlig hyreskostnad som uppskattning för en bostadskostnad. Många familjer bor i villa eller bostadsrätt. Likaså är spridningen på kostnad inom hyresrätterna stor både beroende på standard på lägenheterna och var i landet lägenheterna ligger. Nyproducerade hyresrätter ligger på betydligt högre kostnad än det snitt som används i beräkningen. Utgångspunkter är ett boende i hyresrätt och snitthyran som används är en uppgift från SCB . Kostnaden för ett extra rum (barnets) motsvarar skillnaden mellan hyran för tre rum och kök och hyran för två rum och kök. Schablonkostnaden för boendet blir då för äldre barn som antas bo i eget rum, respektive för yngre barn som antas kunna dela med syskon. 19 SCB-undersökning där knappt 3 000 barn till föräldrar som ingår i ULF-under- sökningen tillfrågas om ett antal områden. Barns behov och kostnader för barn Flertalet barn har en egen mobiltelefon . Den kost- naden ingår i beräkningen . Kostnaden baseras på en låg samtals- och datatrafikmängd med kontantkort eller abon- nemang. Den faktiska kostnaden kan självfallet vara betydligt högre men en rimlig kostnad kan stanna vid . I beräkningar för fritid och lek ingår inte kostnad för semester. Utredningen har valt att beräkna kostnaden för en förhållandevis enkel familjesemester; på vandrarhem (inklusive medlemskap i , STF) med en resa med det billigaste färdmedlet tur och retur . Uppskattningen av vad en sådan semester skulle kosta grundar sig på följande. Medlemskapet i STF kostar för en familj, på vandrarhem kostar extra för en 12-åring. Resa med buss eller tåg, förutsatt att man bokar , kostar med buss tur och retur , medan den kostar enbart för platsen för en 12-åring på tåget, förutsatt att det finns en vuxen betalande. En extrakostnad på per dag för mat och inträden till olika aktiviteter ingår. Per månad blir det en kostnad på . Barn som är yngre än så kan oftast sova i föräldrarnas säng och åker oftast gratis på tåg och buss samt brukar ha avgiftsfria inträden till olika aktiviteter. Det finns behov och kostnader för barn som inte ingår i schablo- nerna. När det gäller beräkningen av underhåll kan det vara lämp- ligt att ta hänsyn till särskilda behov som specialkost vid allergier, glasögon, sjukhusvård, särskilt dyra fritidsaktiviteter som exempel- vis ridning, speedway och ishockey.