sou · GZB32 · 2011-01-18 00:00:00 — Å andra sidan har grundavdraget ändrats för samma befolkningsgrupp . Såsom anges i avsnitt 2.1 baseras grundavdraget både på förvärvsinkomst och skattepliktiga transfereringar (inbegripet pen- sionsinkomst). tillämpades samma tabell för grundavdrag för både äldre arbetstagare och arbetstagare i den mest aktiva åldersgruppen. infördes ett nytt, mer generöst grundavdrag för individer som fyllt . togs ytter- ligare steg i samma riktning. 50 Figur A.4. kartlägger skattereduktionen under antagandet att individen inte mottar skatte- pliktiga transfereringar. Detta är ett starkt antagande när det gäller individer som fyllt , eftersom ålderspensionsförmåner räknas som skattepliktiga transfereringar. Appendix D: Sysselsättningsgraden bland äldre Bilaga 12 till LU2011 Figur A4 Skattereduktion för förvärvsinkomst för individer som fyllt (heldragen linje) och för individer som inte fyllt (streckad linje) Not: Skattereduktionen är beräknad inom ramen för antagandet att individen inte mottar några skattepliktiga transfereringar. Skattereduktionen är uttryckt prisnivå. Det andra stora reformområdet är lönebeskattning (arbetsgivar- avgifterna). redovisar de olika löneskatterna under peri- oden –2010. har olika skattesatser tilläm- pats på de personer som är födda och tidigare. Anledningen är att individer födda är den sista kohorten som inte alls påver- kas av det nya svenska pensionssystemet. Mest väsentligt är att löneskattesatsen reducerades för personer som är födda och tidigare (det vill säga de personer som hade fyllt före ). Löneskatten för personer som hade fyllt minskade alltså från 2007. Detta innebär att de som hade fyllt före både exponerades för ett mer generöst system för jobbskatteavdrag och en reducerad löneskatt. Löneskattesatsen för individer som har fyllt (men är födda ) har varit . Bilaga 12 till LU2011 Appendix D: Sysselsättningsgraden bland äldre avskaffades löneskattesatsen för individer födda och tidigare helt och hållet. Tabell A.1 Löneskattesatser angivna i procent av bruttolönen – 2010 Löneskatt I (%) Löneskatt II (%) Allmän löneavgift (%) Not: Löneskatt I (särskild löneskatt) tillämpades på individer födda (1936) och tidigare (2002). och framåt tillämpas den på individer födda och tidigare. Löneskatt II tillämpades på personer födda , 1938–39 , 1938–41 , 1938–42 , 1938–43 –44 . Av deskriptiva skäl kan det vara intressant att undersöka hur sys- selsättningsgraden för olika åldersgrupper har utvecklats före och efter 2007.51 Figur A.5. visar sysselsättningsgraden för både män och kvinnor i åldersgrupperna 45–, 55–och 65–. Den vertikala linjen markerar . Figuren visar att sysselsättningen ökade i början av perioden i åldersgrupperna 55– och 65–, medan det skedde en minskning av sysselsätt- ningsgraden bland individer i åldern 45–. –2006 var sysselsättningsgraden relativt stabil bland individer i åldern 55–, medan det skedde en liten minskning bland indivi- der i åldern 65–. Det är intressant att notera att under perio- den –ökade sysselsättningen med i åldersgruppen 65–, medan ökningen bland individer i åldern 55–var mindre omfattande. Det är också intressant att konstatera att sysselsättningsgraden inte sjönk bland individer i åldrarna 55–och 65––2009 – trots den allvarliga finanskrisen. Figur A.6 och figur A.7. visar samma grafer, men för varje kön var för sig. 51 Denna statistik har laddats ned från webbplats. Det förhållande mellan sysselsättning och befolkning som redovisas här påverkas inte av att definitionerna av variablerna i Arbetskraftsundersökningen () har förändrats . Appendix D: Sysselsättningsgraden bland äldre Bilaga 12 till LU2011 Figur A5 Årliga genomsnittliga sysselsättningsgrader för perioden – 2010 (baserat på månatliga genomsnitt) för olika åldersgrupper (%) 80 Sysselsättningsgrad 20 40 60 Not: Siffrorna bygger på månatliga genomsnitt för perioden januari–april. Årliga genomsnittliga sysselsättningsgrader för perioden 2001–2010 (baserat på månatliga genomsnitt) för män Not: Siffrorna bygger på månatliga genomsnitt för perioden januari–april. Bilaga 12 till LU2011 Appendix D: Sysselsättningsgraden bland äldre Figur A7 Årliga genomsnittliga sysselsättningsgrader för perioden – 2010 (baserat på månatliga genomsnitt) för kvinnor i olika åldersgrupper. (%) 80 Sysselsättningsgrad 20 40 60 Not: Siffrorna bygger på månatliga genomsnitt för perioden januari–april. Som en sista övning, återigen främst med deskriptiva anspråk, genomför vi en regressionsanalys av difference-in-difference-typ på månatliga aggregerade data från Arbetskraftsundersökningen som spänner över tidsperioden –. I dessa regres- sioner lät vi personerna i åldern 65–vara behandlingsgrupp och personerna i åldern 55–utgöra kontrollgrupp.52 Reformvariabeln (en dummyvariabel) är en interaktionsterm som antar värdet 1 om månaden är eller senare och ålders- gruppen är 65–. I enlighet med Huttunen m.fl. (2009) redo- visar vi regressioner som inbegriper en åldersspecifik linjär tids- trend. Kolumnerna 1 och 2 visar skattningarna för alla individer med och utan en åldersspecifik linjär tidstrend. Utan tidstrenden skattar vi en liten positiv reformeffekt, som dock inte är statistiskt sig- nifikant skild från noll. Om tidstrenden tas med i specifikationen erhåller vi en betydande effekt på , som är sta- tistiskt signifikant. Eftersom medelvärdet av den totala sysselsätt- ningen för perioden –2006 var av befolkningen i 52 Man ska komma ihåg att kontrollgruppen också genomgick incitamentsförändringar –2010. Det viktigaste är att en ny offentlig pensionsreform har fasats in gradvis. Appendix D: Sysselsättningsgraden bland äldre Bilaga 12 till LU2011 åldern 65–före reformen, måste ökningen anses som omfat- tande procentuellt sett – . Den åldersspecifika linjära tidstrenden tar hänsyn till att det skedde en minskning av sysselsättningsgraden bland individer i åldern 65–. Om en linjär tidstrend inklu- deras i specifikationen är resultaten för män och kvinnor relativt likartade. Vikten av att inkludera den linjära åldersspecifika tids- trenden tyder på att antagandet om gemensamma trender i behand- lings- och kontrollgrupp är problematiskt i detta sammanhang. Resultaten för kvinnor är emellertid också signifikanta och positiva även utan att en tidstrend inkluderas. Vi skulle vilja betona att denna övning inte ska tolkas som en slutgiltig utvärdering av regeringens reformer på området utbud av äldre arbetskraft. Vår analys bidrar dock till beskrivningen av utvecklingen av sysselsättningsgrader för dessa grupper och anger också intressanta inriktningar när det gäller framtida studier. Tabell A.2 Skattningar av effekter på sysselsättningsgrader med hjälp av difference-in-differences-metoden -0,389 (0,258) (0,427)*** (0,373) (0,624)*** (0,303)*** (0,527)*** Åldersgrupp(dummy) Not: Standardfel anges inom parentes. * betecknar signifikans vid , ** signifikans vid och *** signifikans vid . Sysselsättningsgraderna uttrycks i procent av den totala befolkningen. Data består av månatliga uppgifter från perioden –för de två åldergrupperna 55–och 65–. Reformvariabeln (dummy) definieras som en interaktion mellan månatliga dummyvariabler och framåt och åldersvariabeln (dummy) för personer i åldern 65–. Tax policy and employment: How does the Swedish system fare? One of the most heavily debated topics in economics is the employment effects of taxation. This report offers a selected review of both the theoretical and empirical economic research on taxa- tion and employment that we think is most relevant for the current Swedish system. The review primarily focuses on the microeco- nomic part of research, drawing on both applied theory and microeconometric evidence (i.e. statistical analysis using data on individuals, not countries). What is the basic problem at hand? When setting taxes, the gov- ernment typically wants to both raise revenues in an efficient man- ner and achieve a socially acceptable distribution of the tax burden and after-tax income. The efficiency and equity objectives of taxa- tion are to some extent in conflict. If the government wants to achieve a very evenly distributed disposable income, it needs to rely on heavily progressive taxation and offer a comprehensive social safety net. However, such a policy reduces peoples incentives to work and save, as well as the firms incentives to invest. Thus, redistribution typically shrinks the overall size of the economy, i.e. some efficiency losses are inevitable. Note that this is not a univer- sal truth; one can imagine policies that are desirable from both effi- ciency and equity points of view. To some extent, the social safety net can serve as an example if it also facilitates efficiency-increasing risk taking among the population. But as a general rule, the trade off exists and the optimal choice depends on societal preferences. The more the government and the population values redistribution, the more it is willing to tolerate distortions to the economy. Tax policy and employment: How does the Swedish system fare? Bilaga 12 till LU2011 A simple example, in which taxation affect individual decisions, is labour supply. If the marginal tax on labour income is raised, this reduces the take-home pay of work on the . This makes lei- sure relatively more attractive, and reduces the hours of work (economists label this as a substitution effect). The larger is this effect, the more a given level of taxation distorts the economy. On the other hand, a higher level of taxation reduces peoples dispos- able income. If leisure is a good that people want to enjoy more when their income increases, making people poorer by increasing taxes also has an additional channel of influence that tends to increase labour supply. While the two effects point to opposite directions, the substitution effect normally dominates and there- fore higher marginal taxes typically reduce labour supply. , higher tax rates to fund more public expenditure or more progres- sion to redistribute income typically entail some efficiency losses. How large these losses are, and to what extent the employment effects vary across different tax instruments or within the tax sys- tem, are analyzed in this report. We have discussed some of the main challenges involved in designing a well-functioning tax system from the employment point of view. In general, we think that the Swedish system works fairly well, given the overall high level of taxes that are needed to fund the large public sector. There is definitely no need for a thor- ough tax reform in the spirit of the Swedish 1991 reform. However, this does not mean that there is not room for improvement. This is especially true for the design of the earned income tax credit (EITC), which is the main scope of focus of this report. Our view is that this is the by far most important issue in todays Swedish tax policy debate. Our conclusion is that the exis- tence of the EITC is desirable. However, it could probably be designed more efficiently if its goal is to increase employment. We suggest that further investigations should be undertaken in the following directions. First, should increases in the EITC be tar- geted towards certain demographic groups? Second, should the EITC be phased-out? In this report we have reasoned along the lines that the answer to both these questions probably is yes. Bilaga 12 till LU2011 Tax policy and employment: How does the Swedish system fare? We have also commented on the top marginal tax rate. Our computations suggest that the top marginal tax rate probably could be lowered. In addition, we have reviewed the evidence on the effects of targeted pay-roll tax cuts, where the results, so far, have been quite disappointing from the employment perspective. The current Swedish lower payroll taxes paid from the young and eld- erly workforce should naturally be evaluated. Further research in this area is needed. However, the analyses in this report support the idea that tax cuts directed towards the elderly have been effec- tive. Finally, we have discussed tax reductions for household services. We find that these are likely to be a minor issue, but can potentially lead to an increase in legal employment. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete.