sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — En avgörande fråga är t.ex. vem som ska ansvara för att en uppdateringen sker – yrkeschauffören, tillståndshavaren eller beställningscentralen respektive företaget? Yrkeschaufförerna och tillståndshavarna kan vara ovilliga att acceptera ett system som innebär en sådan anmälningsplikt, och för beställningscentraler och företag skulle en anmälningsplikt innebära merarbete. Kvalitén på uppgifterna riskerar att bli undermålig om ett fungerande uppdateringssystem inte kan upprätthållas. Det kan också förutsättas att en sådan ordning skulle medföra stora kostnader, både initialt för att bygga upp systemet, men även för den löpande registerhållningen. En registrering av sådana uppgifter är enligt vår mening även förenad med integritetsskyddsproblem. Icke uppdaterade uppgifter om de beställningscentraler eller företag som yrkeschaufförerna är knutna till eller anställda av, medför enligt vår mening risker för att skyddet för den personliga integriteten inte kan upprätthållas eftersom det kan innebära att uppgifter som är känsliga ur integritetssynpunkt rapporteras till fel mottagare. Uppgifterna om att ett körkort är återkallat eller att en taxiförarlegitimation är återkallad kan, som anges nedan, indirekt anses vara känsliga uppgifter om hälsa enligt 13 § PUL och uppgifter om lagöverträdelser enligt 21 § PUL. En uppgift om att ett trafiktillstånd är återkallat kan indirekt anses vara uppgifter om lagöverträdelser. Vi anser redan på dessa grunder att det inte finns tillräckliga skäl att införa bestämmelser som medger en automatisk elektronisk återrapportering av förändringar i eller återkallelser av förares behörigheter till taxibeställningscentraler eller bussföretag. Ytterligare faktorer som komplicerar frågan och som ska nämnas i detta sammanhang är att en uppgift om att ett körkort har återkallats samt uppgifter om hur länge körkortet är eller har varit återkallat av Datainspektionen har ansetts utgöra uppgifter om lagöverträdelser (se ovan nämnda samrådsyttrande). Enligt vår mening kan samma resonemang föras om uppgifter om att en taxiförarlegitimation eller att ett trafiktillstånd har återkallats. Uppgifter om lagöverträdelser får enligt 21 § PUL endast behandlas av myndigheter, om behandlingen inte faller under undantagen i Datainspektionens föreskrifter eller om Datainspek- tionen i ett enskilt fall meddelar undantag från förbudet. En uppgift om att ett körkort eller en taxiförarlegitimation har åter- kallats kan också, även om grunden för återkallelsen inte är känd, indirekt anses utgöra en personuppgift som avslöjar hälsa. Det råder ett generellt förbud enligt 13 § PUL att behandla dessa uppgifter, dock med vissa i PUL angivna undantag. Dessa bestämmelser är tillämpliga även i det fall en taxibeställningscentral eller ett bussföretag ansöker om direktåtkomst till körkorts- uppgifter, uppgifter om taxiförarlegitimationer eller trafiktillstånd, vilket innebär att möjligheterna till direktåtkomst till uppgifter om ett körkort, taxiförarlegitimation eller trafiktillstånd är återkallat är begränsat. I våra direktiv anges att vi, vid beaktandet av behovet av och problematiken kring skyddet för den enskildes personliga integritet, särskilt ska beakta skyddet för personuppgifter avseende personer med skyddad identitet. 14.9.2Allmänt om skyddade personuppgifter Den s.k. offentlighetsprincipen kommer till uttryck i 2 kap. 2 § TF (se avsnitt 3.3.1). Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa angivna intressen, exempelvis den enskildes integritet. Bestämmelser som begränsar möjligheterna att ta del av allmänna handlingar finns i OSL. Sekretess innebär ett förbud att röja en uppgift, oavsett om det sker genom utlämnande av handling eller muntligen eller på något annat sätt. Folkbokföring sker genom försorg. Folkbok- föringens uppgift är att spegla befolkningens verkliga bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden (SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 125). I 1 § folkbokföringslagen (1991:481) anges att folkbokföring innebär fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. Uppgifter inom folkbokföringsverksamheten är i regel offentliga (22 kap. 1 § OSL). Sekretess gäller dock om det av särskild anledning kan antas att en person, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut. Sekretessen gäller även vid annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annan verksamhet som avser registrering av en betydande del av befolkningen. Enligt 6 § OSF är sekretess- bestämmelsen tillämplig på uppgifterna i Transportstyrelsens vägtrafikregister. Eftersom huvudregeln är att uppgifterna är offentliga innebär det att uppgifter i folkbokföringsdatabasen, eller i ett annat offentligt register med personuppgifter, t.ex. vägtrafikregistret, om exempelvis en persons adress kan begäras ut och användas av en förföljare i syfte att hitta personen för att hota eller utöva våld mot honom eller henne. För att förhindra att uppgifter om personer som behöver skydd till följd av befarad personförföljelse sprids finns tre nivåer av skyddsåtgärder för sådana folkbokförings- uppgifter som kan vara omfattade av sekretess; sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade personuppgifter. Dessa brukar med ett samlingsnamn kallas skyddade personuppgifter (SOU 2009:75 s. 396). En sekretessmarkering (5 kap. 5 § OSL) fungerar som en varningssignal för alla myndigheter som tar del av uppgiften att uppgifterna i en handling kan omfattas av sekretess. Den myndighet som får en förfrågan om utlämnande av en uppgift som myndigheten förvarar har att göra en sekretessprövning, så att sekretessbelagda uppgifter inte lämnas ut. Andra myndigheter än har dock inte kännedom om anledningen till sekretessmarkeringen som har åsatts av eller vilka uppgifter som är skyddsvärda. Sekretessmarkeringen registreras i folkbokföringsdatabasen och innehåller information om tillämpligt lagrum i OSL, men ger i övrigt inte någon information om varför markeringen finns. Markeringen innebär att den utlämnande myndigheten måste skaffa sig sådan kännedom för att kunna göra en korrekt sekretessbedömning. Om en sekretessmarkering inte bedöms utgöra ett tillräcklig skydd kan genom beslut om kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) vid flyttning medge en person att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten i högst . Vid kvarskrivning framgår inte den verkliga bostadsorten av folk- bokföringsdatabasen. Adressen tas bort och personen registreras som på församlingen skriven. Som en särskild postadress anges adress. Den verkliga adressen förvaras i ett manuellt register som endast särskilt utsedda handläggare på har tillgång till. Kvarskrivningen fungerar endast som ett skydd för adressen. I regel får en kvarskriven person även en sekretess- markering, som skyddar andra uppgifter som kan ge ledning om var personen befinner sig. En person kan även medges fingerade personuppgifter. Detta regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Medgivande att använda fingerade personuppgifter lämnas av , efter ansökan av RPS. Den nya identiteten registreras på ett sådant sätt att det inte framgår att det rör sig om fingerade personuppgifter. Kopplingen mellan identiteterna finns endast hos RPS. 14.9.3Skatteverkets avisering av folkbokföringsuppgifter Alla myndigheter har rätt att, mot avgift, genom Navet (system för distribution av folkbokföringsuppgifter till samhället) erhålla uppgifter från folkbokföringen, så kallad avisering. Navets funktioner regleras av lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Maskinell spridning av uppgifterna sker med hjälp av Navet. Navet uppdateras kontinuerligt allteftersom ärenden registreras i folkbokföringsdatabasen. Beträffande sekretess- markerade uppgifter aviseras dessa endast till myndigheter som har en sekretessbestämmelse med minst samma skydd som folkbokföringssekretessen och som har begärt att få del av dessa uppgifter. Privatpersoner och företag får inte uppgifter om personer med sekretessmarkering och dessa finns inte heller i SPAR (Statens person och adressregister). Sekretessmarkeringen aviseras till mottagarna tillsammans med övriga uppgifter om personen. Markeringen innebär alltså inte att sekretessbelagda uppgifter utesluts i aviseringen. Det är respektive myndighet själv som avgör, med hänsyn till verksamhetens behov, om den vill ha uppgifter om sekretessmarkerade personer. I Navet finns möjlighet att beställa färre uppgifter för sekretessmarkerade personer eller att helt avstå från dem. När sekretessmarkeringen tas bort aviseras detta. Varje myndighet är ansvarig för sina egna personregister. Det innebär att det är myndigheten själv som bestämmer hur den väljer att hantera dessa uppgifter i sina register och vad som ska presenteras för användarna. Det finns således ingen övergripande policy för hur myndigheterna ska behandla uppgifter om exempelvis sekretessmarkerade personer. Frågan om sekretess- markerade uppgifter kan lämnas ut eller inte prövas av respektive myndighet med stöd av bestämmelserna i . 14.9.4Transportstyrelsens hantering av skyddade personuppgifter I 12 kap. 6 § FVTR anges att ska underrätta Transportstyrelsen bl.a. om de ändringar av uppgifter i folkbokföringsdatabasen som är av betydelse för vägtrafik- registreringen. Transportstyrelsen får uppgifter från folkbokföringsdatabas genom aviseringar från Navet. Transport- styrelsen får uppgifter även om sekretessmarkerade personer och aviseras när sekretessmarkeringen tas bort. Det är endast ett fåtal personer inom Transportstyrelsen som har åtkomst till de fullständiga uppgifterna om personer med sekretessmarkering. Övriga handläggare ser bara personnumret och uppgiften skyddade uppgifter. Om en person med sekretessmarkering förekommer i ett ärende som hanteras manuellt och avslutas med ett beslut förekommer endast personnumret i beslutet som identifiering av den som beslutet avser. I övrigt anges skyddade personuppgifter. Beslutet skickas direkt till personens adress eller, om personen har uppgett en adress till , till . På utgående handlingar (exempelvis körkortsunderlag och registreringsbevis) skrivs den korrekta postadressen ut och breven skickas alltså direkt hem även till personer med sekretess- markering. Transportstyrelsens datorsystem har åtkomst till de korrekta adresserna och adressättningen sköts automatiskt, det är ingen person som ser adresserna. Breven hamnar sedan tillsammans med övrig utgående post. Många av de handlingar som kommer in till Transportstyrelsen skannas direkt när de kommer in. På de handlingar som läses och hanteras maskinellt, t.ex. ägarbytesanmälningar som görs på registreringsbevis, och som rör en person med sekretessmarkering maskeras de känsliga uppgifterna maskinellt på den digitala kopian innan den skickas till en handläggare. I inskannade handlingar som inte kan läsas maskinellt maskeras uppgifterna av den handläggare som först hanterar ärendet. Inte ens handläggare som har behörighet att se uppgifter om personer med sekretessmarkering kan därefter se de ursprungliga uppgifterna. Originalhandlingen bevaras dock intakt, det vill säga omaskerad, för det fall att uppgifterna behöver tas fram, exempelvis om sekretessmarkeringen upphör, eller om myndigheten efter sekretessprövning kommer fram till att uppgifterna kan lämnas ut. RPS underrättar Transportstyrelsen om dom, beslut, strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot för en person som är registrerad i vägtrafikregistret om denne har gjort sig skyldig till vissa i 5 kap. 2 § FVTR angivna brott eller om denne har omhändertagits enligt lagen (1975:511) om berusade personer m.m. (5 kap. 5 § FVTR). Transportstyrelsen sammanställer sedan uppgifterna med de uppgifter i fråga om körkortsregistreringen eller yrkestrafikregistreringen för personen som behövs för prövningen (5 kap. 6 § FVTR). Övriga uppgifter från RPS förstörs genast (5 kap. 7 § FVTR). Om personen som uppgifterna avser har en sekretessmarkering framgår av underrättelsen endast personnumret och uppgift skyddad beträffande adressen. För varje fordon registreras uppgift om besiktningsstation i vägtrafikregistret. Beträffande fordonsägare som har sekretess- markering visas dock inte den uppgiften. Om en enskild, per telefon eller via en automatiserad tjänst, ställer en fråga om ett registreringsnummer för en bil och den ägs av en person som har sekretessmarkering lämnas varken person- nummer eller adress ut. För handläggaren som knappat in registreringsnumret visas dock personnumret och skyddade uppgifter. Den som vill få ut de aktuella personuppgifterna hänvisas till möjligheten att få ett skriftligt beslut i frågan. Innan frågan formellt hänskjuts till en sådan prövning där chefsjuristen är beslutande, sker dock i regel ett samråd internt med en jurist vilket i vissa fall kan leda till att uppgifterna ändå lämnas ut. Inför övningskörning för att få körkort ska eleven till Transportstyrelsen anmäla vem som är hans eller hennes handledare och denna uppgift registreras i vägtrafikregistret. Både eleven och handledaren registreras i vägtrafikregistret och det skapas en relation mellan dessa. Även beträffande en elev eller en handledare som har sekretessmarkering registreras denna relation. Det går /2010 inte att se personuppgifter för den elev eller handledare som omfattas av en sekretessmarkering. Det framgår endast att handledaren har en eller flera elever med skyddade personuppgifter eller att en elev har en handledare med skyddade personuppgifter. gäller alltså för dessa uppgifter, i likhet med vad som gäller för övriga skyddade personuppgifter, att dessa endast är tillgängliga för en begränsad krets av personer vid Transportstyrelsen. 14.9.5Folkbokföringsutredningens betänkande SOU 2009:75 (SOU 2009:75 Folkbokföringen) har haft i uppdrag att se över hur uppgifter som har försetts med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen hanteras vid överföringen till andra myndigheter och – om brister i hanteringen av dessa uppgifter föreligger – lämna förslag på författnings- ändringar eller andra åtgärder som bedöms nödvändiga. var i kontakt med några olika myndigheter, däribland Transportstyrelsen, för att få en bild av hur uppgifter om personer med sekretessmarkering hanterades och om det fanns några brister i hanteringen. Den redovisning av Transportstyrelsens hantering av sekretessmarkerade uppgifter som lämnades i betänkandet är i stort sett densamma som den som lämnas i avsnitt 14.7.4 ovan. för Folkbokförings- utredningens redovisning av betänkandet, , saknade emellertid Transportstyrelsen tekniska möjligheter att, i relationen mellan handledare och elev inför övningskörning för att få körkort, dölja uppgifter om handledare som hade sekretess- markerade uppgifter. Handledarens uppgifter skulle i sådana fall komma att döljas på alla ställen i vägtrafikregistret där de förekom. Enligt Transportstyrelsens interna instruktioner lämnade emellertid inte kundtjänstpersonalen eller andra handläggare ut några uppgifter, förutom eventuella körkortsbehörigheter, avseende en person med sekretessmarkering. skulle detta tekniskt lösas /2010 (SOU 2009:75 s. 446). Som anges i avsnitt 14.7.4 har problematiken numera lösts. allmänna intryck när det gäller hanteringen av sekretessmarkerade uppgifter hos myndigheter var, såvitt här är av intresse, att myndigheterna i stort har bra rutiner för att hantera uppgifter om personer som är utsatta för hot och därför har fått en sekretessmarkering. En del myndigheter uppgav till att de har förändrat och förbättrat sina rutiner, bland annat så att endast en mindre krets av personer har tillgång till dessa uppgifter. Uppfattningen hos myndigheterna var enligt att det inte finns några större brister i författningarna, utan att det är tillämpningen som brister. De brister som finns hänför sig huvudsakligen till brister i data- systemen och bristande kunskaper hos handläggare. Folkbok- föringsutredningen har bl.a. framhållit att brister i myndigheternas IT-system kan få stora konsekvenser för den enskilde och att det därför är viktigt att dessa system är säkra, så att uppgifter inte hanteras felaktigt vid rent maskinella åtgärder (SOU 2009:75 s. 451 ff.). ansåg sammanfattningsvis att det inte behövs några särskilda författningsändringar för att komma tillrätta med de problem som beskrivs i betänkandet och de problem som kan uppkomma vid överföringen till andra myndigheter. Enligt bör dock alla myndigheter som tar emot uppgifter som omfattas av sekretess- markering se över sina rutiner för hanteringen av dessa uppgifter och noga granska om de nuvarande rutinerna har några brister eller kan medföra några risker för den enskilde. Folkbokförings- utredningen har framhållit att det är viktigt dels att uppgifterna inte är tillgängliga för fler personer än som är absolut nödvändigt, dels att de personer som har denna tillgång får tillräcklig och återkommande utbildning för att kunna utföra sitt uppdrag på ett felfritt sätt. Enligt mening bör alla myndigheter ta fram riktlinjer för hur uppgifterna ska hanteras av myndigheter (SOU 2009:75 s. 457). 14.10Överväganden angående skyddade personuppgifter Vår bedömning: Det behövs inte några författningsändringar för att upprätthålla skyddet för personer med skyddade person- uppgifter i Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet. När det gäller hanteringen av sekretessmarkeringar delar vi uppfattning att det inte är brister i befintliga författningar som gör att uppgifter som omfattas av sekretessmarkering inte alltid hanteras på ett korrekt sätt. För Transportstyrelsens vidkommande har bristerna bestått i svårigheter att finna tekniska lösningar för hanteringen av vissa skyddade personuppgifter. Dessa problem är lösta. Såvitt utredningen känner till föreligger det inte några problem med hanteringen av skyddade personuppgifter inom Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har skriftliga instruktioner för myndighetens personal om hur skyddade personuppgifter ska hanteras i verksamheten. Enligt vår mening finns det därför inte någon anledning att göra några författningsförändringar för att upprätthålla eller stärka skyddet för den personliga integriteten. Vi vill dock framhålla att det även i fortsättningen är viktigt att det hos Transportstyrelsen finns sekretessmarkeringar som syns tydligt vid sökningar, att all personal som hanterar personuppgifter ges grundlig information om sekretessfrågor och vad som gäller vid sekretessmarkering av personuppgifter. Det är vidare viktigt att kretsen av personer som har tillgång till sekretessmarkerade uppgifter begränsas så mycket som möjligt, att sekretessmarkerade personuppgifter inte sprids till områden där sekretess för uppgifterna inte föreligger och att Transportstyrelsen regelbundet följer upp att regler och rutiner kring sekretessmarkerade person- uppgifter efterlevs och respekteras. 15Lagen om fordons registrering m.m. Vi har i avsnitt 6.1 redogjort för våra överväganden när det gäller uppdelningen av LVTR i två lagar. Det ingår inte i vårt uppdrag att göra några materiella förändringar i de bestämmelser som gäller förutsättningarna för fordons registrering och brukande. Dessa bestämmelser har därför oförändrat i sak överförts till den före- slagna lagen om fordons registrering m.m. Vi har gjort vissa överväganden när det gäller nivån på författningsregleringen och lagens tillämpningsområde, vilket vi redogör för nedan. Vår bedömning: De grundläggande bestämmelserna om förutsättningarna för fordons registrering och brukande ska alltjämt regleras i lag. Kompletterande bestämmelser ska alltjämt kunna meddelas av regeringen eller av Transportstyrelsen. I förarbetena till LVTR (prop. 2000/01:95) angavs att de bestäm- melser som reglerar såväl registreringsplikten som undantagen från denna skulle anges i lag, eftersom grunden för skattskyldighet för ett fordon är knutet till fordonets registrering och RF i princip inte tillåter delegation av normgivningsmakt inom skatte- området. Enligt regeringen skulle därför kriterierna för när ett fordon ska vara registrerat för att få brukas, liksom villkoren för undantag från registreringsplikten, anges i LVTR. Vidare ansågs att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i enskilda fall skulle få medge undantag från registreringsplikten och Lagen om fordons registrering m.m. andra förpliktelser beträffande registrering av fordon och salu- vagnslicens. Dessa föreskrifter fick dock inte avse skatt eller rätten att bruka fordon som hör hemma i något annat land (prop. 2000/01:95 s. 54 och s. 57–60). Vi gör inte någon annan bedömning när det gäller nivån på författningsregleringen. De grundläggande förutsättningarna för ett fordons registrering och brukande bör därför alltjämt regleras i lag och regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, bör alltjämt ha rätt att meddela föreskrifter på sätt som anges ovan. Vårt förslag: De särskilda bestämmelserna om förutsättningarna för ett fordons registrering och brukande samt därmed samman- hängande frågor flyttas över till lagen om fordons registrering m.m. Det ska finnas en uttrycklig hänvisning till vägtrafikdatalagen angående vilka uppgifter som ska registreras i fordonsdatabasen. Lagens tillämpningsområde begränsas till att endast reglera registreringsplikten för motorfordon och släpfordon och därmed sammanhängande frågor. Vi föreslår inga förändringar i detta avseende. I lagen om fordons registrering m.m. anges förutsättningarna för ett fordons registrering. Vilka uppgifter som ska registreras när förutsättningarna för detta föreligger regleras i vägtrafikdatalagen. Vi anser att det för tydlighetens skull bör finnas en uttrycklig hänvisning till vägtrafikdatalagen. 15.4Detaljreglering i förordning och myndighetsföreskrifter Den till lagen om fordons registrering m.m. anslutna förordningen (förordningen om fordons registrering m.m.) innehåller bestäm- melser om verkställigheten av lagen. Som vi har nämnt ovan ingår det inte i vårt uppdrag att göra några materiella förändringar i de bestämmelser som gäller förutsättningarna för fordons registrering Lagen om fordons registrering m.m. Dessa bestämmelser har därför oförändrat överförts till den föreslagna förordningen. Det finns regler i FVTR som anger på vilket sätt en uppgift i vägtrafikregistret ska lämnas till Transportstyrelsen. Enligt vår uppfattning bör bestämmelser om sättet att anmäla en uppgift till Transportstyrelsen finnas i den lagstiftning som i övrigt hanterar de materiella frågeställningarna. Vi anser därför att bestämmelserna om direktanmälan av uppgifter i fordonsdatabasen bör finnas i förordningen om fordons registrering m.m. Våra överväganden när det gäller frågor om direktanmälan av uppgifter till fordonsdata- basen redovisas nedan. Vi lämnar nedan även en kommentar till bestämmelserna om automatiserade beslut. Vår bedömning: Några förändringar i bestämmelserna om direktanmälan ska inte göras. Behov framförda till utredningen och har till utredningen framställt önskemål om att man bör ges rätt att själva sköta registreringen (ägarbyten, nyttjanderätt och kredit- markering) av fordon som man äger eller finansierar. Vidare anser och att en uppgift om kreditmarkering bör kunna föras in på anmälan av fler aktörer än vad som är fallet. kan endast den som har försäljning av fordon som en naturlig del i verksamheten föra in en uppgift om kreditmarkeringar i vägtrafikregistret. och har även framfört att det bör finnas möjlighet att i efterhand föra in uppgifter om kreditmarkering i vägtrafikregistret. Lagen om fordons registrering m.m. Vi har närmare beskrivit förutsättningarna för direktanmälan i avsnitt 4.6.