sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Det innebär att en kommun kan köpa undervisning i ämnet teckenspråk av t.ex. staten som huvud- man för specialskolan. En kommun kan även köpa denna under- visning av en annan kommun som har behöriga lärare i ämnet. Överväganden finns i avsnitt 8.3. Ändringen i paragrafens första stycke innebär att även staten som huvudman för specialskolan har möjlighet att bedriva undervisning i ämnet teckenspråk på entreprenad. alla skolhuvudmän kan överlämna uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad. Huvudmannens och rektorns uppgifter kan dock inte överlämnas. Det är enbart den myndighetsutövning som hör till lärarens undervisningsuppgift som kan överlämnas, t.ex. betygssättning. Paragrafen har en ny numrering och nya punkter (2-3) har lagts till. Innehållet i paragrafens punkt 2 är föranledd av att barnet ska ha möjlighet att överklaga ett beslut om målgruppstillhörighet, enligt 7 kap. 6 § som fattats med anledning av att eleven önskar bli del- tidselev enligt 7 kap. 9 a §. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.5.2. Innehållet i paragrafens punkt 3 är föranledd av att barnet ska ha möjlighet att överklaga ett beslut enligt 12 kap. 8 § om att tillämpa grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Detta är ett beslut som fattas av i specialskolan och Rh-anpassad utbildning och som har stor betydelse för eleven. Därav ska det vara överklagbart. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3. Ändringen i sista stycket är redaktionell. 14.2Förslaget till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Paragrafen är ny och upplyser om att bestämmelser om deltids- utbildning finns i den föreslagna förordningen om deltidsutbild- ning inom två skolformer. Paragrafen är ny och är föranledd av att specialskolans kursplaner i teckenspråk får användas även i och i grundsärskolan. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.2. I första stycket anges att specialskolans kursplaner och grund- skolans kursplaner får användas i undervisningen i teckenspråk inom samtliga skolformer. Av andra stycket framgår att det är rektorn som beslutar om val av kursplan. Paragrafen är ny och är föranledd av att specialskolans kursplaner i svenska och engelska får användas även i och grund- särskolan. Specialskolans kursplan inom språkvalet (moderna språk) får användas även i . Språkvalet finns inte i grundsärskolan och därför blir inte kursplanen i moderna språk aktuell för elever i grundsärskolan. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Eleverna ska bedömas i förhållande till kunskapskraven i de kursplaner som följs. Eftersom även specialskolan, enligt utred- ningens förslag, ska ha nio årskurser, ska kunskapskraven i samtliga skolformer vara uppnådda i samma årskurser. Av första stycket framgår vilka kursplaner som avses. Av andra stycket framgår att det är rektorn som beslutar om vilka kursplaner som ska användas. Paragrafen är ny och är föranledd av att det ska vara möjligt att läsa ämnet rörelse och drama i och i grundsärskolan. Bestämmelsen utgör ett undantag från ämnesindelningen i grund- skolan (10 kap. 4 § skollagen)1 och grundsärskolan (11 kap. 6 § skollagen). Bestämmelsen reglerar vilka elever som får läsa ämnet rörelse och drama. Det är för elever som är döva eller hörselskadade som detta ämne får ersätta musik. Tanken är att detta ska vara möjligt för de elever som på grund av sin funktionsnedsättning inte kan tillgodogöra sig ämnet musik. Eleverna får då i stället följa special- skolans kursplan i ämnet rörelse och drama. Det ska inte vara möjligt att läsa båda ämnena; eleven ska läsa ämnet musik eller ämnet rörelse och drama. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Betyg ska enligt 10 kap. 15 § skollagen sättas i ämnen och enligt 11 kap. 19 § skollagen i grundsärskolans ämnen. Genom den föreslagna paragrafen ska ett ämne som finns i dessa skolformer tas bort och bytas ut mot ett annat ämne. Av detta följer att betyg inte ska sättas i musik utan i stället i ämnet rörelse och drama. Bestämmelsens placering i förordning grundar sig på bemyndi- ganden (10 kap. 6 § och 11 kap. 9 § skollagen) om att meddela före- skrifter. Enligt dessa bemyndiganden i skollagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela före- skrifter om andra begränsade avvikelser från ämnen och timplan utöver vad som gäller för elever som följer en anpassad studiegång eller integrerad undervisning om det finns särskilda skäl2 eller om det behövs med hänsyn till elevernas förmåga3. Bestämmelsen om att ersätta musik med ämnet rörelse och drama är en begränsad avvikelse från skollagens bestämmelse i 10 kap. 4 § och 11 kap. 6 § skollagen om ämnen som ska finnas med i utbildningen i grund- skolan och grundsärskolan. Avvikelsen avser endast ett ämne och berör ett litet antal elever i och grundsärskolan. Det finns härutöver särskilda skäl / behov med hänsyn till elevernas förmåga för att meddela föreskrifter. De elever som avses kan inte tillgodogöra sig ämnet musik p.g.a. sin funktionsnedsättning. Motiveringen till att inte placera bestämmelsen i skollagen är just 1Skollagen (2010:800). 2I 10 kap. 6 § skollagen (2010:800). 3I grundsärskolan 11 kap. 9 § skollagen (2010:800). att den avser en begränsad avvikelse och berör endast uppskatt- ningsvis 100 elever av de cirka 900 000 elever som undervisas i och grundsärskolan. I paragrafen görs ett tillägg i andra stycket. Ändringen är föranledd av att teckenspråket ska ha samma ställning som de nationella minoritetsspråken. Bestämmelsen innebär att en huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i teckenspråk oavsett antal elever och om huvudmannen själv har en lämplig lärare anställd. Utredningen redovisar ett förslag (23 kap. skollagen) om en utökad möjlighet till undervisning i ämnet teckenspråk på entreprenad i syfte att möjliggöra för huvudmannen att fullgöra sin skyldighet att erbjuda ämnet. Förslaget har behandlats i kapitel 8. Ändringen i paragrafen är föranledd av att teckenspråket ska ha samma ställning som de nationella minoritetsspråken. Förslaget har behandlats i kapitel 8. I andra stycket görs ett tillägg som innebär att begränsningen i första stycket inte gäller teckenspråk. Paragrafen är ny och anger att det är möjligt att använda kursplaner enligt 2 a § i modersmålsundervisning i teckenspråk, dvs. special- skolans eller kursplaner i ämnet. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.2.4. I andra stycket anges att det är rektorn som beslutar om val av kursplan. Paragrafen är ny och upplyser om hur undervisning i ämnet tecken- språk får anordnas. Se kommentar till 10 kap. 4 a § och 11 kap. 6 a § skollagen. I specialskolan kan även teckenspråk anordnas – för elever som har behov av teckenspråk – under utökad undervisningstid enligt 12 kap. 5 a § skollagen. Ändringen i paragrafen är föranledd av att specialskolan ska ha nio årskurser. I punkterna 1–2 stryks vissa delar med anledning av att betyg ska sättas i , grundsärskolan och specialskolan. Det saknas anledning att ange varje skolform. Ändringen i paragrafen är föranledd av att teckenspråket ska ha samma ställning som de nationella minoritetsspråken. Ändringen innebär att huvudmannen är skyldig att anordna utbildning i teckenspråk som språkval i oavsett hur många elever som väljer språket. Detta förutsatt att eleven har erbjudits tecken- språk med stöd av 10 kap. 4 a § skollagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.1. Se även kommentar till 10 kap. 4 a § skollagen. I specialskolan föreslås inte motsvarande ändring i 11 kap. 6 §. Motiveringen är att elever som är mottagna i specialskolan i behov av teckenspråk har rätt att läsa teckenspråk med stöd av 12 kap. 5 a § skollagen. Av 12 kap. 4 § skollagen framgår vilka elever i specialskolan som läser teckenspråk som ett ämne. Ändringen i paragrafen är föranledd av att specialskolan ska ha nio årskurser. Ändringarna i andra stycket har gjorts med anledning av att de nationella ämnesproven ska användas i samma årskurser som i . Se kommentaren till 11 §. 14.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten I paragrafen har ett tillägg gjorts som innebär att elever som har en grav språkstörning och som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation, får tas emot i en regionskola. Regionskolorna har, enligt författning, tidigare endast varit avsedda för elever som är döva eller hörselskadade. Tillägget är avsett att öka rättssäkerheten för elevgruppen. Elever med grav språkstörning som inte har särskilt behov av teckenspråk ska precis som tidigare tas emot i en riksskola. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.4.3. Paragrafen har en ny numrering och nya punkter (2-4) har lagts till. Av punkten 2, som är ny, framgår att nämnden ska besluta om målgruppstillhörighet för en framtida deltidselev. Av punkten 3, som är ny, framgår att det är nämnden som beslutar om att deltidsutbildning enligt 7 kap. 9 a § skollagen (2010:800) ska avbrytas. Av punkten 4, som är ny, följer att nämnden ska pröva om en elev i specialskolan ska tillämpa grundsärskolans kursplaner enligt 12 kap. 8 § skollagen. 14.4Förslaget till förordning (XXXX:XX) om deltidsutbildning inom två skolformer Förordningen grundar sig på ett bemyndigande som ges i 7 kap. 9 a § tredje stycket skollagen (2010:800). Överväganden finns i avsnitt 6.5.1 och i kommentaren till 7 kap. 9 a § tredje stycket skollagen. Av paragrafen framgår att bestämmelserna i förordningen gäller deltidselever enligt 7 kap. 9 a § skollagen. Av paragrafen framgår att bestämmelser i skollagen och i skolför- ordningen (2011:185) som gäller utbildning i de obligatoriska skolformerna även ska gälla deltidselever om inte annat följer av denna förordning. Paragrafen upplyser om var i skollagen det finns bestämmelser om deltidsutbildning och deltidselever. Av paragrafen framgår att de termer och uttryck som används i skollagen har samma betydelser när de används i denna förordning. Härutöver framgår vad som avses med uttrycket deltidselev som används i förordningen. Paragrafen är ett förtydligande om att det inte enbart är vissa skolenheter inom , grundsärskolan eller specialskolan som ska ta emot deltidselever. I paragrafen redogörs för syftet med deltidsutbildningen. Motivet är att ge elever som tillhör specialskolans målgrupp en ökad val- frihet. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.4. I paragrafen tydliggörs vilken rektor som ska ansvara för deltidselevens utbildning. Paragrafen utgör ett avsteg från 2 kap. 10 § skollagen eftersom rektorn även ansvarar för en elev som undervisas vid en annan skolenhet än den som rektorn ansvarar för. Huvudmannens ansvar framgår av 2 kap. 8 § skollagen och behöver inte tydliggöras i förordningen. Se kommentar till 2 kap. 8 a § skol- lagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2. I paragrafen finns bestämmelser om hur en elev i och i grundsärskolan ska ansöka om målgruppstillhörighet. Detta avser skolor med såväl kommunala som enskilda huvudmän. Eleven har endast rätt att tas emot som deltidselev i specialskolan om denne tillhör specialskolans målgrupp enligt 7 kap. 6 § skollagen. Det framgår även att det endast är elevens vårdnadshavare och inte hemkommunen som kan göra en sådan ansökan. Ansökan lämnas till elevens hemkommun, som ska vidarebefordra ansökan till Specialpedagogiska skolmyndigheten tillsammans med erforderlig utredning. Det krävs samma underlag för att bedöma målgrupps- tillhörighet som vid en sedvanlig prövning av mottagande i special- skolan, se kommentar till 7 kap. 6 a § skollagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.5. Av paragrafen framgår att det är i specialskolan och Rh-anpassad utbildning som ska göra den pröv- ning om målgruppstillhörighet för en blivande deltidselev som följer av 7 kap. 6 a § skollagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.5. Av paragrafen framgår hur en elev i specialskolan ska gå tillväga för att tas emot som deltidselev i eller grundsärskolan. Eleven ska lämna in en begäran (d.v.s. inte en formell ansökan) om detta till Specialpedagogiska skolmyndigheten. Myndigheten har härefter en skyldighet att inleda planeringen med hemkommunen i syfte att eleven ska påbörja deltidsutbildning. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.5. Jfr 11 kap. 14 § skolförordningen (2011:185) där det framgår att Specialpedagogiska skolmyndigheten och hemkommunen är skyldiga att gemensamt planera en övergång till hemkommunens skola eller om eleven ska tas emot på försök enligt 7 kap. 8 § skollagen. I paragrafen finns bestämmelser om att huvudmännen ska sam- verka. För att deltidsutbildningen ska fungera för deltidseleven krävs det att huvudmännen gemensamt planerar utbildningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3. Av andra stycket framgår att utbildningen måste vara individuellt utformad för eleven. Hänsyn ska tas till barnets bästa. Det innebär också att utbildningen ska planeras för att eleven ska nå de kunskapskrav som ställs i kursplanerna. Av tredje stycket framgår att eleven och dess vårdnadshavare ska ha möjlighet att påverka utbildningen. Dock bör det för att det ska fungera för de olika skolenheterna vara huvudmännen som bestäm- mer slutligt hur utbildningen ska förläggas. På en viss skolenhet kan det t.ex. fungera bättre om alla deltidselever kommer under en viss vecka och på en annan saknar detta betydelse (se avsnitt 6.3.5). Paragrafen reglerar när utvärdering av utbildningen ska göras. Eftersom deltidsutbildningen ska vara individuellt utformad och mycket kan inträffa bör utbildningen utvärderas regel- bundet. Av paragrafen framgår att en utvärdering av deltidsutbild- ningen ska göras minst en gång per termin. En sådan utvärdering får göras per termin om det finns behov av det. Det är huvudmannen för utbildningen som ansvarar för att utvärdering sker. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om den gemensamma plan som ska upprättas av huvudmännen. I paragrafen klargörs att det som huvudmännen har kommit överens om i fråga om deltidselevens utbildning ska framgå i en gemensam plan. De uppgifter som ska finnas med i planen är syfte, mål, tidsperiod, val av kursplaner och hur utbildningen ska utfor- mas. Det ska även framgå när avtalet träder i kraft och giltighetstid. Planen ska undertecknas och datum för undertecknande ska framgå. Även andra särskilda förutsättningar får tas med i planen. Planen får inte begränsa vad som gäller enligt andra författningar som avser utbildning. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.1. I paragrafen finns bestämmelser om tidsperiod och möjlighet att avbryta deltidsutbildningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.6. Av paragrafens första stycke framgår att deltidsutbildningen ska planeras för en tidsperiod . Motivet till en minsta tidsperiod är att om eleven önskar undervisning i en annan skolform för tid som är kortare än bör detta lösas inom försöksverksamhet enligt 7 kap. 8 § skollagen. Om eleven eller dess vårdnadshavare önskar det kan dock deltidsutbildning avslutas innan har gått och även därefter. Av andra stycket framgår att deltidsutbildningen kan avbrytas om det finns särskilda skäl. Detta kan göras på initiativ av huvud- männen. Särskilda skäl kan vara att det visar sig vara olämpligt för eleven att fortsätta med deltidsutbildningen. T.ex. för att eleven halkar efter i undervisningen vid någon av skolenheterna eller om eleven inte klarar av miljöombyten på ett bra sätt. Deltidsutbild- ningen måste vara utformad med hänsyn till barnets bästa. Av tredje stycket framgår att beslut om att avbryta deltids- utbildningen ska fattas av i specialskolan och Rh-anpassad utbildning. Motivet till detta är att det är en rättighet för eleven att vara deltidselev och att huvudmännen är skyldiga att ta emot en deltidselev. Huvudmännen är således påtvingade denna verksamhet. För elevens rättssäkerhet bör det vara nämnden som beslutar om detta och inte någon av huvud- männen. Det är endast i en situation där eleven eller dess vårdnadshavare initierar att deltidsutbildningen ska avbrytas, som det inte är nödvändigt med ett beslut av nämnden. I paragrafen finns bestämmelser om begränsning i undervisnings- timmar för en deltidselev. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.2. Bestämmelsen innebär en avvikelse från timplanen och den garanterade undervisningstiden i skollagen. Om en elev i eller grundsärskolan, som är deltids- elev i specialskolan, läser ett ämne enligt en annan kursplan än den som eleven följer i sin ursprungliga skolform får undervisnings- tiden i specialskolan högst vara per läsår. Begräns- ningen är motiverad av att elevens utbildning inte ska påverkas negativt och för att det inte ska bli för krävande för eleven att hinna med de parallella kursplanerna. Motsatsvis innebär detta att undervisningstiden inte behöver begränsas i bland annat följande fall. Om en elev i / grundsärskolan följer samma kurs- planer som deltidselev i specialskolan som i sin hemskola ska ingen begränsning göras. Det innebär att eleven kan vara deltidselev i specialskolan under så många timmar som huvudmännen har kommit överens om och till dess att eleven eventuellt väljer att ansöka om att bli heltidselev i specialskolan i stället. För en elev i specialskolan som är deltidselev i eller grundsärskolan finns inte behov av en begränsning i undervisnings- tid. Anledningen är att eleven även i specialskolan läser enligt eller grundsärskolans kursplaner i de flesta ämnen. Syftet för en elev i specialskolan som är deltidselev i eller grundsärskolan är oftast en form av utslussning till hem- kommunens skola. För att underlätta denna övergång görs ingen begränsning i undervisningstid. Av paragrafen framgår att deltidselever vid en skolenhet ska fördelas på klasser och grupper. Det är dock inte ett krav att deltidselever måste placeras i befintliga grupper och klasser. Det är möjligt för rektorn vid en skolenhet att placera deltidselever i särskilda grupper. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som gäller för en deltidselev i behov av särskilt stöd. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.2. I andra stycket regleras att elevens lärare vid de olika skol- enheterna ska samråda inför utvecklingssamtal och om innehållet i elevens individuella utvecklingsplan. Detta gäller om eleven läser enligt samma kursplaner. Om eleven är deltidselev under en mycket begränsad tid behöver inte samrådet vara så omfattande. Utvecklingssamtalet ska genomföras av den lärare som ansvarar för undervisningen vid den skolenhet där deltidseleven ursprungligen undervisas. Av tredje stycket framgår att rektorerna vid de olika skol- enheterna ska samråda inför en utredning om särskilt stöd. Av fjärde stycket framgår att det är rektorn vid den skolenhet där eleven ursprungligen får sin undervisning som fattar beslut om ett eventuellt åtgärdsprogram. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som särskilt gäller för betygssättningen av en deltidselev. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.2. Av första stycket framgår att elevens lärare vid de olika skolenheterna ska samråda inför betygssättning. Där anges också att det är elevens lärare vid den skolenhet där eleven ursprungligen undervisas som beslutar om betyget. I andra stycket tydliggörs att det är rektorn vid den skolenhet där eleven ursprungligen undervisas som ska sätta betyg i en situation då ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedömning och dessa inte kan enas om ett betyg för eleven. Av paragrafen framgår att ett beslut av rektorn eller en lärare som har meddelats enligt förordningen inte får överklagas. I paragrafen finns bestämmelser om överklagande. Eftersom det är en rättighet för en elev att vara deltidselev så bör det vara möjligt att överklaga ett beslut om att avbryta deltidsutbildningen (se avsnitt 6.5.2). Om nämnden beslutar att avbryta deltidsutbildningen kan barnet överklaga beslutet. Överklagandet ska ske hos Skolväsen- dets överklagandenämnd. Det ska endast vara möjligt för barnet att överklaga beslutet. 14.5Förslaget till förordning (XXXX:XX) om beräkning av ersättning för elever i specialskolan Förordningen grundar sig på ett bemyndigande som ges i 12 kap. 24 § skollagen (2010:800). I paragrafen anges att bestämmelserna i förordningen gäller hur den ersättning som en hemkommun ska betala till staten för en elev eller en deltidselev i specialskolan ska beräknas. I paragrafen definieras begreppet genomsnittlig kostnad. Den genomsnittliga kostnaden är den totala kostnaden för utbildningen i samtliga regionskolor delat med det totala antalet elever. Det elevantal som ska användas är ett medeltal av antalet elever kostnaderna avser och antalet elever året innan (eller närliggande vardag). Beloppet ska räknas fram av Specialpedagogiska skolmyn- digheten. De kostnader som ska tas med i beräkningen beskrivs i avsnitt 10.2.3 och beräkningen beskrivs i avsnitt 10.2.4. I paragrafen finns bestämmelser om hur ersättningen för en elev i specialskolan ska beräknas. Ersättningsnivån är densamma för alla hemkommuner, se avsnitt 10.3. Den genomsnittliga kostnaden ska tas fram för vart och ett av de tre närmast föregående avslutade budgetåren. Den genomsnitt- liga kostnaden ska uppräknas med index för kostnadsutvecklingen (separat ), enligt förordningen (1993:167) om skolindex. Härefter ska ett medelvärde av de tre årens uppräknade genom- snittliga kostnader beräknas. Det framräknade medelvärdet är den ersättning som hemkommunen ska betala till staten. Förslaget har behandlats i avsnitt 10.2.4. Av paragrafen framgår att det är regeringen som beslutar om ersättningen och att ersättningen ska omräknas inför varje budgetår och att den ska fastställas per elev och termin. I paragrafen finns bestämmelser om hur ersättningen för en deltidselev ska beräknas. I 7 kap. 9 a § skollagen finns bestämmelser om deltidselever. I första punkten anges det fall när en elev i eller grundsärskolan är deltidselev i specialskolan. Ersättningen ska beräknas med utgångspunkt i den ersättningsnivå som fastställs av regeringen i 4 § och ska fastställas för de dagar som eleven deltar i undervisningen i specialskolan. I andra punkten anges det fall där en elev i specialskolan är deltidselev i eller grundsärskolan. Ersättningen ska även här beräknas med utgångspunkt i 4 §. För dessa elever betalar redan hemkommunen ersättning till staten och här ska en reducering av den ersättningen göras för de dagar som eleven deltar i undervisning i eller i grundsärskolan. Ett läsår ska vara . När ersättning för en deltidselev ska beräknas ska ersättningsnivån i 4 § slås samman till ett läsår och därefter fördelas . På så sätt ges ledning för hur mycket ersättning som ska betalas per dag. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.4. Förordningen föreslås träda i kraft och ska tillämpas på utbildning , dvs. som övriga förslag föreslås träda i kraft och tillämpas. Bestämmelserna i 2–3 §§ om en ny beräkningsgrund föreslås tillämpas först . Innan det nya ersättningssystemet träder i kraft ska ersättningen för deltidselever baseras på den av regeringen fastställda nivån för . Enligt utredningens förslag bör den beslutade ersättningsnivån för motsvara . Förslaget har i denna del behandlats i avsnitt 10.2. Flexibel utbildning för elever som tillhör En särskild utredare ska, med utgångspunkt i de förslag som lämnades i betänkandena Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) och Ökad likvärdighet för elever med funktions- hinder (SOU 2007:87), föreslå hur en flexibel specialskola ska kunna införas. Utredaren ska lämna förslag på hur en elev ska kunna genomföra olika delar av sin utbildning i skolformerna specialskola respektive grundskola eller obligatorisk särskola. Utredaren ska också bedöma om styrningen av specialskolan behöver ändras för att möjliggöra ökad samverkan med grund- skolan och särskolan. Dessutom ska utredaren ta ställning till hur staten bäst kan stödja kommunala och fristående huvudmäns utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp i syfte att skapa likvärdiga förutsättningar mellan olika huvudmän.