sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — 2 Sökord som använts i olika kombinationer: genus + metod + skola/utbildning, jämställdhet + metod + skola/utbildning, gender + school/education. Sökningen gjordes vecka 34, 2010. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan sätt att göra urval, men på grund av den stora mängd material som finns måste ett urval göras. Böcker som är skrivna eller publika- tioner som är framtagna kan innehålla värdefull informa- tion, men vår prioritering var att det också för en potentiell läsare ska vara möjligt att få tag på boken – något som är lättare ju nyare boken är. Det finns en hel del internetbaserade material som kan användas i arbetet med jämställdhet i skolan. Dessa ökar i omfattning och utgörs framförallt av olika modeller som företag arbetar med under sina uppdrag för skolor. Det är en brist att metodmaterial på internet kan vara svåra att hitta, eller framför allt att hitta samman- ställningar av tillgängliga metodmaterial. Publikationer från myndigheter, civila samhället och fackliga organisationer , Skolinspektionen och Barn- och elevombudet har gett ut en skrift, Förebygga diskriminering och kränkande behandling (2009), som ger exempel på hur skolor kan främja likabehandling genom att förebygga diskriminering och kränkande behandling. Skriften är en av de nyaste myndighets- skrifterna för skolområdet. allmänna råd För att främja likabehandling och förebygga diskriminering, trakasserier och kränk- ande behandling (2009c), är ett annat motsvarande exempel. Läns- styrelsen i har en webbplats med inspiration om att arbeta med jämställdhet i skolan(www.jamstalldskola.se/index.shtml). Att motverka kränkningar är fokus för dessa exempel. Specifikt för jämställdhetsområdet har tagit fram två skrifter som berör jämställdhetsarbete i skolan. Genus- praktika för lärare (2006) lyfter på ett heltäckande och översiktligt fram aspekter av att vara lärare och arbeta med jämställdhet medan Jämställd skola – strategier och metoder (2002) exemplifierar olika sätt för en skola att börja arbetet med jämställdhet främst ur organisatoriskt perspektiv. Sida (2006) har tagit fram en inspira- tionsskrift för hur lärare kan arbeta med jämställdhet för hållbar utveckling i ett globalt perspektiv och ger i skriften exempel på hur genuspedagoger har arbetat, vad som är centralt och vilka pro- blem som kan uppstå. Skriften heter Jämställdhet gör världen rikare!. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan har tagit fram ett arbetsmaterial för hur man kan Snacka om jämställdhet!, som skriften också heter. I publikationen beskrivs olika temaområden som man till- sammans med unga kan arbeta kring, med tillhörande beskrivning av både bakgrundsteorier och specifika metoder att använda. Normal, eller? (2005) är ett arbetsmaterial att använda för att arbeta med pojkar, normer och maskulinitet kopplat med jämställdhets- frågor. Materialet är uppdelat metaforiskt i Resan, Rummet och beskriva olika delar av materialet som använder processarbete som grundmetod. Materialet är framtaget av och . Böcker utgivna av kommersiella förlag Flera metodböcker finns utgivna av kommersiella förlag. Fokus i dessa böcker är främst på att presentera metoder och exempel på hur man kan arbeta med jämställdhet. Bakomliggande teorier som kan presentera orsaker till att man ska arbeta med vissa metoder eller övningar presenteras i viss grad. En av de nyaste böckerna inom det här området är Jämställdhetsarbete i förskola och skola (2009). I boken tar upp olika teman som jämställdhetsarbete kan beröra – kränk- ningar, hedersvåld, ämnesinnehåll, undervisningsmetoder etcetera. En mycket spridd bok är (2002) Genus- pedagogik. I den visas på ett övergripande och tydligt sätt både bak- grundsteorier och metoder och reflektionssätt för hur man i skolan kan arbeta med jämställdhet. (2003) Flickor, pojkar och pedagoger är en bok som på ett övergripande sätt genom att återge ett specifikt jämställdhetsprojekt lyfter fram sätt att framför allt leda personal i riktning mot ett arbete med jämställd- het. Modiga prinsessor & ömsinta killar (2007) är en bok som utifrån författarens () egna erfarenhet beskriver olika situa- tioner som berör jämställdhet i främst förskolan, men även en del från skolan. Boken innehåller också litteraturtips för vidare arbete. I (2004), finns en lång rad övningar att använda för att arbeta med en grupp i jämställdhet. Genusperspektiv i skolan – om kön, makt och kärlek (2007) skriver en rad författare om olika perspektiv på hur skolor och lärare kan tänka kring varför man ska arbeta med olika områden i Förändringsarbete för jämställdhet i skolan skolan som berör jämställdhet. Likaså har boken behöver veta innan du börjar arbeta med jämställdhet i skolan (2008, , red.) en inriktning på att från olika perspektiv presentera dimen- sioner av jämställdhetsarbete i skolan – allt från genussystemet och styrdokument till värdegrundsarbete och till att hantera motstånd. Elfte stegen – vägen dit (2009) av och är en konkret inriktad metod- och övningsbok för lärare som vill arbeta med jämställdhet i sin klass eller sitt arbetslag. Boken innehåller också en litteraturlista med böcker som på olika sätt lyfter fram jämställdhet. I öga (2008) är en konkret och handlingsinriktad metodbok som handlar om hur man i skolan kan arbeta med norm- kritisk undervisning. Den är utgiven av stiftelsen . (2004) bok innehåller en över- sikt över tänkandet kring genus och jämställdhet på i samband med läraryrket och skolan. Böcker som redovisar forskningsresultat och innehåller förslag till åtgärder eller metoder att arbeta med förändring Den här kategorin är den överlägset största bland de publikationer som granskats i det här kapitlet. Hit hör bland annat universitets- förlagen och förlag som ger ut litteratur relaterade till universitets- studier. Böckerna beskriver fördjupat med exempel från empiriska studier eller genom forskningsöversikter olika sätt att se på jäm- ställdhetsfrågan i skolan. Ett urval av böcker på engelska pre- senteras avslutningsvis nedan. I boken görs en genomgång av det norm- kritiska perspektivet och av vad det kan innebära för skolans peda- gogiska praktik både som helhet och i specifika ämnen. Boken är en antologi (Bromseth & , 2010). Pojkars plats i skolan skrivs fram i ett flertal böcker. När pojkar läser och skriver (2007), Manlighet i fokus (2005) och Maskulinitet på schemat (2008) är några exempel på det. Främst i den förstnämnda finns flera exempel på metoder på hur man i ämnet svenska kan arbeta med pojkar och pojkars läsande. (2005) är redaktör för och medförfattare till delar av boken stark – eller ligga lågt som berör skönlitteraturens plats i skola och förskola. I boken förekommer exempel som ger en Förändringsarbete för jämställdhet i skolan bild av läsning i skolan och i texten finns också förändringsförslag för fortsatt arbete. (2008) skriver i Jämställt språk om hur språk- användning kan bidra, eller inte bidra, till ökad jämställdhet. I boken tar hon upp skolkontexten som exempel och diskuterar hur skolan kan arbeta med jämställt språk. (2009). Educating the gendered citizen: sociological engagements with national and global political agendas. Abingdon, Oxon: Routledge , , (2000). Action research for gender equity. Crabtree, , , Licona, . (red.) (2009). Feminist pedagogy: looking back to move forward. Dillabough, , , , (red.) (2009). Troubling gender in education. , (2000). Boys, girls, and achievement: addressing the classroom issues. , , , , . (red.) (2009). The problem with boys' education: beyond the backlash. (2009). Gender, Bullying and Harassment. Strategies to end sexism and homophobia in schools. Skelton, , (red.) (2003). Boys and girls in the primary classroom. Motstånd mot förändringsarbete är inte ovanligt i organisationer. Skolan är inget undantag. Att hantera motstånd är en del av att arbeta med jämställdhet, eftersom jämställdhetsarbetet riktar in sig på att förändra ofta djupt rotade föreställningar om kvinnor och män, flickor och pojkar (se bland annat , 2009). För- ändringsarbete överlag, kan väcka känslor av oro och osäkerhet . Information och kommunikation om faser i Förändringsarbete för jämställdhet i skolan arbetet kan vara ett sätt att hantera motstånd. Ledningen har en avgörande roll att spela gällande om motståndet tillåts slå rot eller inte på till exempel en skola. , , , , och lyfter fram motstånd i sin bok fantasi (2008). Med utgångspunkt i egna erfaren- heter av motstånd under föreläsningssituationer och seminarier gestaltar och analyserar de motståndet och klär det i ord. och (2009) listar en rad olika orsaker till motstånd utifrån sin erfarenhet som utbildare och lärare. Bland annat har de sett att det handla om: Man upplever att förändringen går för snabbt Ser inte vinsterna med förändring Jobbiga erfarenheter som gör sig påminda och som berör relationen mellan kvinnor och män på något sätt Bekvämlighet – så här har vi aldrig gjort Motstånd kan yttra sig på en rad olika sätt, men ett gemensamt drag att det har en uttröttande effekt på de som arbetar med jäm- ställdhet eller som på något sätt är ansvarig för förändringsarbetet. Motståndet gör att kroppen ofta reagerar med trötthet, tvivel och håglöshet och är ofta mer eller mindre tydligt riktat mot en eller flera personer. är syftet, som kan vara både medvetet och omedvetet, att illegitimisera en person. Det innebär att personen som både privatperson och professionell arbetstagare ifrågasätts. På många sätt liknar motståndsstrategierna som riktas mot en för- ändringsagent som till exempel jämställdhetsarbetaren de mekanismer som återfinns vid långvarig kränkning. Motstånd kan också ses som en drivkraft. Att jämställd- hetsarbetet väcker känslor och åsikter till liv innebär att det finns en tro på förändringsarbetet kommer att bidra till en reell förändring. Vi har bett en jämställdhetssamordnare som arbetar med skolor och jämställdhet i en kommun reflektera över på vilka sätt hon möter motstånd i sitt arbete. Hon skriver också om olika exempel på konkreta kommentarer som hon får bemöta som en del av sitt arbete med jämställdhet i skolan. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan Motstånd jag möter i mitt arbete för att förbättra jämställdheten i skolan För sedan informerade jag min rektor om hur det jäm- ställdhetsprojekt jag drivit på skolan fungerat. Jag var väl förberedd och framförde resultat såväl som idéer om hur projektet i fort- sättningen kan integreras i den ordinarie verksamheten. Min rektor lyssnade, gav positiv respons och verkade uppriktigt intresserad. Trots att jag kände mig bekräftad och duktig var jag ändå missnöjd efter vårt möte. Kanske är det så att jag hade förväntat mig att möta motstånd, att bli ifrågasatt, att få höra vilka frågor vi bör prioritera och så vidare. Jag var med andra ord inställd på att rektor skulle anse att jämställdhetsarbetet på skolan hade låg prioritet och jag var heller inte sen att ställa mig själv till förfogande. Det blev tydligt att jag – liksom vid sidan av – erbjöd mig ta hand om jämställdhets- arbetet så att skolledningen skulle slippa detta omak. Betyder inte det att också jag medverkar till att förringa jämställdhetsarbetet? I skolvärlden har vi haft i uppdrag att motverka stereotypa könsroller och se till att flickor och pojkar får lika makt och möjligheter över sitt lärande. Denna text har för avsikt att redogöra för olika former av motstånd jag mött. Jag delar upp mot- ståndet i två delar: Aktivt motstånd, det vill säga öppet uttalade invändningar, samt passivt motstånd – det vill säga motstånd som inte är direkt uttalat. Jag möter redan alla elever som individer, det spelar ingen roll om det är en flicka eller pojke. Vissa kollegor tar det personligt när jämställdhetsarbete kommer på tal och vill påpeka att de minsann behandlar alla lika, andra använder detta argument slentrianmässigt. När jag däremot frågar vad de menar med att möta alla lika det vill säga att bemöta, bedöma, belöna och bestraffa så framgår det ganska ofta att de inte har funderat över detta. Tydligt är att kollegor har olika för- väntningar på pojkar och flickor. För att ta ett exempel, det finns en större acceptans att en pojke kommer illa påläst till en exa- mination. Hur kommer det sig att flickor har sämre psykisk hälsa än pojkar? Varför presterar pojkar i genomsnitt sämre än flickor? Har du anonymiserade prov? Vad kan man som lärare göra för att förändra ett sådant mönster? Det här är ytterligare exempel på frågor som jag brukar lyfta i dessa sammanhang. Just nu har vi inte tid att jobba med jämställdhet, vi jobbar med matteverkstad. Det är också vanligt förekommande att kollegor (och för all del skolledning) ser jämställdhetsarbete som ett sidoprojekt bland andra. Man har inte anammat att detta är en del i en helhet. Jag brukar driva tesen att bättre jämställdhet är ett medel till högre Förändringsarbete för jämställdhet i skolan måluppfyllelse för elever och bättre välfärd i allmänhet. Dessutom är jämställdhet ett mål i sig. Varför ska vi jobba med genus/jämställdhet egentligen? är ju världens mest jämställda land redan. Dessa diskussioner uppstår oftast i lärarrummet. Och vad svarar man på sådant? Land A är världens bästa land, land B är världens sämsta. I land B svälter av befolkningen, i land A . Alltså: Låt oss vänta till land B kommer ikapp. Själv anser jag att problemet med denna inställning är att den visar på att kollegor – kvinnor såväl som män - inte tar jämställdhetsarbete på allvar. Jämställdhet kommer ju . Det är bara att vänta. är vi säkert jämställda. Vi som arbetar i skolan har ju haft jämställdhet som del i vårt upp- drag . Jag håller inte med om att så mycket hänt. Dess- utom signalerar denna inställning att någonting kommer och detta oberoende av mig. I min klass/på vårt fritids/på den här skolan är flickorna väldigt högljudda och tar för sig och pojkarna kan verkligen uttrycka sina känslor. Det måste vara någon annanstans det är problem. Ja, så kanske det är, men generellt tyder statistiken på annat. Har ni kartlagt talutrymme, analyserat åtgärdsprogram, trivsel, trygghet och måluppfyllelse på kön? Dessutom, om flickorna är högljudda och stör, hur hanterar ni det? Är det acceptabelt beteende? Pojkarna är bråkiga och måste få ta plats/springa av sig/synas och höras och flickorna är ju mycket lugnare. Så är det och det går inte att ändra på. En invändning som egentligen strider mot föregående. Denna typ av invändningar andas biologi och är egentligen bara ett påstående. Men det vet du ju redan, det finns inga belägg för att pojkar är bråkiga av naturen. Det är väl därför vi har ett uppdrag att mot- verka stereotypa könsrollsmönster. Varför är det fel att flickorna pysslar och pojkarna spelar bandy? De har ju roligt. Inget fel alls, men i förlängningen medverkar denna inställning till att flickor ska pyssla och pojkar spela bandy. Denna inställning medverkar till att normalisera vem som bör pyssla och vem som bör spela bandy. Vårt uppdrag innebär också att vidga elevernas livsvärld, vilket till exempel innebär att uppmuntra en pojke som vill pyssla. Det är naturligt att det är skillnad på kvinnor och män. Se bara i djurens värld. Där är det hanen som jagar och honan som tar hand om ungarna. Människor är också däggdjur. Denna typ av argumentation är vanlig även bland elever. Och det är förvisso så att människor också är däggdjur, men det är högst tvek- samt om till exempel valar för diskussioner om vad som är rättvist eller inte. Dessutom är jämställdhet ett uppdrag vi har. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan fråga mig – vad kan jag i min lärargärning göra för att åstadkomma förändring. Genusvetenskap är ingen riktig vetenskap. Det är feminister som har hittat på det för att få säga saker som att män är djur. Tja, vad ska man svara på detta? Jag brukar fråga vilka kriterier som krävs för vetenskap. När jag påpekar att uttrycket män är djur antyder en värdering som inte är en slutsats av genusvetenskapligt arbete så framgår att detta påstående som många andra, bara är ett påstående. När jämställdhetsfrågor initieras är dessa kommentarer, som jag ser som en form av aktivt motstånd vanliga. En intressant iakt- tagelse är dock att dessa kommentarer minskar i de grupper eller de skolor som kommer igång med jämställdhets- arbete. Dessa vanligt förekommande argument är som sagt lättare att bemöta inte minst för att många invändningar haltar, men också för att det finns lagstadgat stöd för att bedriva jämställdhetsarbete i skolan. Det ligger i vårt uppdrag, punkt slut. Det finns andra former av motstånd som är svårare att direkt bemöta. Detta motstånd är tyst eller osynligt och kan inte konfronteras på samma sätt som en invändning eller argument: Det är ett frustrerande faktum att viktiga beslut och åtgärder aldrig riktigt genomförs. Det kan handla om e-post som inte besvaras, arbetsgrupper som inte får tid att träffas eller att dagordningen är så diger att jämställdhetsfrågan hamnar under punkten övrigt och därför aldrig får tillräckligt utrymme att diskuteras. Dessa exempel handlar ju i mycket om förutsättningar som inte ges till för- ändringsarbete. För att ta ett annat illustrerande exempel; statistik om betyg, när- varo, trivsel och så vidare redovisas och analyseras inte köns- uppdelat, trots att förordningar föreskriver detta. Det finns andra typer av motstånd jag möter. När jäm- ställdhetsfrågan på olika möten och föredragningar blir osynlig- gjord och nonchalerad. Eller när chefen/ledningsgruppen håller med, men inte gör något för att åstadkomma en förändring. Jämställdhetsplaner och likabehandlingsplaner produceras men de förblir en pappersprodukt. Dessa blir sällan eller aldrig ett levande dokument. Om ingen eldsjäl kontinuerligt driver jämställdhets- arbetet så är dessa planer i sig ingen garanti för förbättrad jäm- ställdhet. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan Jämställdhetsarbetet förpassas till personer utan mandat Min upplevelse är att jämställdhetsfrågan ofta behandlas som en sidofråga. Skolans ekonomi, söktryck och marknadsföring är prioriterade frågor. Det innebär att nyckelpersoner (läs: personer med beslutsmakt) sitter i grupper där dessa frågor avhandlas. Jämställdhets- och likabehandlingsarbetet faller då på personer som inte är i ledningsställning och som då inte är i position att driva dessa frågor. För sedan informerade jag en avdelning på förvaltningen om vad ett genusperspektiv på arbetsbelastningsfrågan i organisationen kan innebära. En av åhörarna går mitt under detta föredrag. Hur hantera denna situation? Vad skulle vederbörande sagt om jag frågade om skälet? Min erfarenhet är att jämställdhetsarbetet har många hinder att överbrygga. Och precis som jag antyder i inledningen så medverkar förmodligen också jag själv till detta. Jag upplever inte att det aktiva motstånd som finns är det mest problematiska, dessa invändningar går ju faktiskt att ta upp till diskussion, de går att ta på. Dessa vanligt förekommande argument är som sagt lättare att bemöta eftersom det finns lagstadgat stöd för att verka för att jämställdhet ingår i vårt uppdrag om du arbetar i skolan. Å andra sidan – leder motargument till reell förändring? Så länge inte skolledning efterfrågar att man arbetar för att förbättra jämställdheten i skolan och att politiker och förvaltningar i sin tur inte premierar eller efterfrågar det är det svårt att få en förändring till stånd. Å andra sidan vill jag ändå tro att ta diskussionen leder till förändring. (Därmed för några elever) Däremot finner jag det passiva motståndet vara det mest problematiska. Detta passiva motstånd handlar i mycket om att förringa, att osynliggöra, att förhala, att ge otillräcklig information och så vidare. Om jag skulle hävda att till exempel min chef eller en kollega förringar någonting jag sagt, så kan jag inte gå in i saklig argumentation; min chef eller kollega kan låta sig nöja med att jag helt och hållet fått detta om bakfoten. Dock är min bestämda uppfattning att motstånd – aktivt såväl som passivt - går att övervinna. Om skolan lyckas problematisera föreställningar om kön och få ungdomar och vuxna att verka för jämställdhet i alla dess former så kommer alla att vinna. Om vi till exempel med könsuppdelad statistik kan se mönster i form av studieresultat, trivsel, arbetsro och välbefinnande i skolan så kan vi också föra konstruktiva samtal kring förändring och förbättring. Då kommer också nyckelpersoner med ekonomiskt ansvar inse att jämställdhetsarbete inte är någon sidofråga, utan en del av ett förbättringsarbete på flera plan. Jag är övertygad om att en jämställd skola är viktig att kämpa för. Mitt arbete har förstås lett till insikten att det tar tid att förändra normer. Vi måste göra annorlunda för att det ska bli annorlunda. Förändringsarbete för jämställdhet i skolan Det är också viktigt att synliggöra både passivt och aktivt motstånd. Ett sätt är att fortsätta identifiera motstånd både på individ- grupp- och strukturnivå för att hitta strategier att motverka dessa krafter. Jag fortsätter mitt arbete med att förbättra jämställdheten och försöka bidra till en skola där det inte spelar någon roll vilket kön man har! Jämställdhetsarbete är ett förändringsarbete som måste ledas, styras och följas upp genom en verksamhets ordinarie lednings- och styrsystem. Skolans jämställdhetsarbete måste bedrivas brett och med led- ningens stöd. Jämställdhetsintegrering måste vara en vägledande princip för arbetet. Arbetet för jämställdhet i skolan ska inte i första hand bedrivas med punktinsatser och korta projekt. Rektorn är i egenskap av ledare för skolan en av de viktigaste aktörerna gällande jämställdhetsarbetet inom skolan. En skicklig rektor kan genom sitt engagemang och sin kunskap organisera arbetet i skolan så att det främjar jämställdhet i skolan. För att jäm- ställdhetsarbetet ska bli långsiktigt och hållbart måste tydligare insatser göras för att integrera arbetet i det vanliga skolarbetet. Styrdokumenten för den nya lärarutbildningen ger goda förut- sättningar att arbeta aktivt med genus och jämställdhet i lärar- utbildningen. Ansvaret för att ge morgondagens lärare kunskaper i frågor som rör jämställdhet handlar både om att lärarna ska få kun- skaper om sitt ämne ur ett genusperspektiv och om allmänna kunskaper om jämställdhet. Vi ser det stora ansvar som vilar på lärarutbildningarna och rektorsutbildningen. Innehållet i dessa utbildningar är av avgörande betydelse för huruvida skolor och kommuner lyckas nå jäm- ställdhet i skolan. De blivande lärarna och rektorerna måste få bättre redskap än de fått för att genomföra sitt jämställd- hetsuppdrag. Vi uppmanar att i sin kommande tillsyn av lärarutbildningen särskilt granska hur lärarutbildningarna tillgodo- sett jämställdhetsuppdraget. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att besluta om ändringar i målformuleringarna gällande rektorsutbildningen, med innebörden att jämställdhet ska genomsyra hela rektors- utbildningen. 10Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan Delegationen föreslår regeringen att: ge den nya utvärderingsfunktionen i uppdrag att initiera studier om samt göra kunskapssammanställningar och utvärderingar avseende metoder och arbetssätt som bidrar till att motverka traditionella könsroller i skolan och i undervisningen. Det är viktigt att studier, kunskapssammanställningar och utvärder- ingar av studier rörande undervisning och arbetssätt i skolan har ett genus- och könsperspektiv så att pojkar och flickor får samma makt och möjligheter att lära sig och utvecklas i skolan. ge i uppdrag att i samråd med Nationella sekretari- atet för genusforskning vid förvalta den breda kunskapsbas rörande genus och jämställdhet i skolan som med stöd av regeringens uppdrag upp- arbetats av vår delegation, och Kom- muner och Landsting. Det är viktigt att uppdraget inriktas mot strategier för jämställdhetsintegrering och att materialet finns lätt tillgängligt för lärare, skolledning och annan personal i skolan.