sou · GYB3106d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Den organiserade hälsokontrollen som genomförs med stöd av lagstiftning styrs av föreskrifter. De frivilliga pro- grammen kring sjukdomar kan sägas vara av två slag. Den ena kategorin omfattar generella åtgärder riktade mot djurhållning av- seende ett visst djurslag eller en viss produktion. Sådana program brukar ofta kallas allmänna hälsokontrollprogram. Den andra kate- gorin program är riktade mot en specifik djursmitta och betecknas som organiserad hälsokontroll för ett visst smittämne och ett visst djurslag. föreskifter om organiserad hälsokontroll (1993:42) öppnar möjlighet för organisation eller organisationer inom djur- hälsoområdet att anordna allmänna hälsokontroller för svin, av mjölkkor, av köttproducerande nötkreatur, för tjurstationer, av- seende odlad fisk och odlade kräftor, av får samt av slaktkycklingar. Med stöd av samma föreskrift kan hälsoprogram avseende vissa Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. specifika djursmittor anordnas nämligen för Aujeszkys disease (AD), för enzootisk bovin leukos (EBL) hos nötkreatur samt för bovin virus diarré (BVD)hos nötkreatur. Syftet med programmen är att djursmittan ska utrotas ur animalieproduktionen. Därutöver finns enskilda föreskrifter för några specifika djur- smittor där det ställs andra krav på den organisation som vill an- ordna hälsokontroll. Det gäller föreskrifter om organiserad hälso- kontroll av tuberkulos hos kron- och dovhjortar i hägn (SJVFS 1994:76) av maedi-visna hos får (SJVFS 1995:126)7 och av cam- pylobakter hos slaktkycklingar (SJVFS 2001:72). Vidare finns före- skrifter om frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmo- nella hos nötkreatur, svin respektive fjäderfä (SJVFS 2002:20, 2002:21 samt 2007:78). När det gäller programmen omorganiserad hälso- kontroll av tuberkulos hos hjortar är syftet att utrota smittämnet. Maedi-visnaprogrammet syftar till att minska smittämnet i fårbesätt- ningar. Campylobakterprogrammets syfte är att förebygga och be- kämpa campylobakter hos slaktkyckling, dvs. inte att utrota smitt- ämnet ur produktionen. Den frivilliga hälsokontrollen avseende salmonella syftar till att förebygga salmonella hos respektive djur- slag. Bekämpning av salmonella sker med stöd av zoonoslagen. De djurhälsoorganisationer som bedriver hälsokontroll med stöd av föreskrifter från är Svenska Djurhälso- vården AB, Svensk Mjölk, Svensk Fågel, Svenska Ägg och Fisk- hälsan AB. Utredningen har inte funnit att någon annan organi- sation på djurhälsområdet har ansökt hos om att bedriva hälsokontroll med stöd av föreskrifter. Staten har också föreskrivit om obligatoriska åtgärder inriktade mot olika sjukdomar eller verksamheter, s.k. obligatorisk hälso- övervakning. Den obligatoriska hälsoövervakningen genomförs med stöd av lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. (provtag- ningslagen). Provtagningslagen har bl.a. utnyttjats när en sjukdom är på väg att utrotas genom ett frivilligt kontrollprogram och Jordbruks- verket har bedömt det som angeläget att ta till tvingande åtgärder för att helt utrota djursmittan. Som komplement till de frivilliga hälsoprogrammen finns obligatorisk hälsoövervakning för tuberku- los hos hjort (SJVFS 2003:34), BVD i nötkreatursbesättningar (SJVFS 2002:31) samt EBL i nötkreatursbesättningar (SJVFS 7 Föreskrifterna om programmet beslutades men fastställda plan- och riktlinjer har saknats och sådana beslutades . Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. EBL anses nu utrotad och föreskriften upphävdes per (SJVFS 2010:63). Program som innehåller tvingande åtgärder mot enskilda djur- ägare kallas obligatorisk hälsoövervakning vilket bidrar till begrepps- förvirringen. Den obligatoriska hälsoövervakningen är inte övervak- ning i den meningen som läggs i begreppet av t.ex. OIE se del B, kapitel 6. De tvingande åtgärder som den obligatoriska hälsoöver- vakningen kan innebära, förutom provtagning, är bekämpnings- åtgärder som exempelvis avlivning av djur. Det finns även obligatoriska program som inte har sin mot- svarighet i ett frivilligt program, så är t.ex. fallet med Jordbruks- verkets föreskrifter om obligatorisk hälsoövervakning av fjäderfä (SJVFS 2010:58) och av odlad fisk (SJVFS 1994:94) samt kontroll av vissa sjukdomar hos musslor (SJVFS 1998:98). Dessa program utgör i hög utsträckning genomförande av EU-lagstiftning. Utöver de ovan redovisade programmen finns dessutom ett fler- tal hälsokontrollprogram som näringen organiserar helt i egen regi. Programmen är således inte godkända av . I vissa fall utgår dock stöd från för bekämpning eller hantering av sjukdomen i fråga. Exempel på ett sådant program är Svenska djurhälsovårdens program mot fotröta hos får. föreskrifter om organiserad hälsokontroll inne- håller vissa gemensamma bestämmelser för den organisation, i fort- sättningen kallad kontrollorganisation, som vill anordna hälso- kontroll med stöd av föreskrifter. Föreskrifterna kan beskrivas på olika sätt. Enligt direktivet ska utredningen se över omfattningen av och formerna för statens engagemang i olika övervaknings- och bekämpningsprogram som drivs av näringens organisationer. I det följande redovisas i den organiserade hälso- kontrollen strukturerad efter statens roll. 11.4.2Frivilliga program reglerade genom Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:42) om organiserad hälsokontroll av husdjur Hälsokontrollen har till ändamål att motverka och förebygga sjuk- domar hos husdjur. Verksamheten ska bedrivas bl.a. genom besätt- ningsutredningar, undersökningar av djurens miljö samt genomgångar av djurmaterial, utfodring och skötsel. De verksamheter som före- Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. skrifterna omfattar rör dels generella åtgärder för djurhållning av- seende ett visst djurslag, dels sjukdomsspecifika åtgärder. En huvudman som avser att ordna hälsokontroll, kontrollorga- nisation, ska ansöka hos om godkännande av plan och riktlinjer för verksamheten. Plan och riktlinjerna ska omfatta bl.a. verksamhetens uppläggning i stort, registreringsrutiner på besätt- ningsnivå, regionindelning samt uppgift om ansvarig person för verksamheten. kan föreskriva att det hos huvud- mannen ska finnas en samarbetsnämnd (central djurhälsonämnd) vilken ska representera samtliga i branschen förekommande orga- nisationer och sammanslutningar. fastställer nämn- dens instruktion samt efter förslag från huvudmannen nämndens sammansättning. Hos huvudmannen ska det finnas en för verksamheten ansvarig hälsokontrollenhet under chefskap av en veterinär. Behörig chef ska, om inte medger annat, vara en veterinär som tjänstgjort som veterinär varav som dis- triktsveterinär. Hälsokontrollenheten ska vara organisatoriskt skild från övrig verksamhet hos huvudmannen och ge anvisning till de regionalt i hälsokontrollen verksamma veterinärerna om den vete- rinärmedicinska inriktningen av hälsokontrollen. I varje till hälsokon- trollen ansluten besättning ska det finnas ett för ändamålet lämpligt journalföringssystem. Resultatet av sjukdomsutredningar och därav föranledd rådgivning ska införas i denna journal. Årsredovisning av verksamheten ska tillställas . Djur, som är anslutna till hälsokontrollen och som säljs med uppgift om att de kommer från en hälsodeklarerad besättning med försäljningstillstånd ska vara märkta enligt huvudmannens anvis- ningar. Märkningen ska visa från vilken besättning djuret kommer. Huvudmannan ska så långt möjligt se till att hälsokontrollmärk- ningen inte utnyttjas obehörigt. Möjligheten att sälja djur under beteckning om anslutning till ett allmänt hälsoprogram sker under straffansvar. Det gäller också djur som säljs med beteckning om frihet från en viss sjukdom t.ex. BVD. Förutsättningen för att med lagstöd sälja djur under särskild betäckning förutsätter att Jordbruks- verket har godkänt plan och riktlinjer för verksamheten. I föreskrifterna finns vidare specifika föreskrifter om svinhälso- vård samt om hälsokontroll av mjölkkor, av köttproducerande nötkreatur, av tjurstationer, av får, av slaktkyckling, avseende Aujeszkys sjukdom, avseende EBL på nötkreatur, avseende odlad fisk och odlade kräftor, och avseende sjukdomen BVD hos nöt- Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. I praktiken bedrivs enbart kontroll med stöd av före- skrifterna av odlad fisk, av odlade kräftor och avseende BVD hos nötkreatur. I övrigt är inga plan- och riktlinjer godkända av Jord- bruksverket. Det utesluter inte som framgår i det följande att verk- samheten erhåller statligt stöd. Enligt föreskrifterna utövar läns- styrelsen tillsyn över kontrollen. Det sker dock utan stöd i för- ordning. Svensk Mjölk bedriver organiserad hälsokontroll avseende BVD. För Aujeszkys sjukdom hos svin och för EBL har det bedrivits organiserad hälsokontroll, dock utan godkända plan och riktlinjer. är dock officiellt friförklarat från de sjuk- domarna och förekomsten av de två sjukdomarna övervakas numera. 11.4.3Frivilliga program reglerade genom separata föreskrifter och med statligt deltagande har meddelat olika separata föreskrifter avseende organiserad hälsokontroll för vissa djursmittor. De verksamheter som det gäller avser campylobakter hos slaktkycklingar8, organi- serad hälsokontroll av maedi-visna hos får9, organiserad hälsokon- troll av tuberkulos hos kron- och dovhjortar i hägn10 samt frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos nötkreatur, svin respektive fjäderfä. Föreskrifterna är uppbyggda på liknande sätt som de hälso- program som inrättas med stöd av föreskrifterna SJVFS 1993:42. Det finns dock flera väsentliga skillnader. Den kontrollorganisation som avser att inrätta hälsokontroll med stöd av någon av föreskrifterna måste få plan- och riktlinjer godkända av . Till skillnad från föreskrifterna SJVFS 1993:42 anges detaljerat i föreskrifterna hur själva hälsokon- trollen ska gå till. Föreskriftenrna om att anordna hälsoprogram för exempelvis BVD hos nötkreatur innehöll 8 paragrafer om hur verk- samheten ska organiseras och 5 paragrafer om hur kontrollen ska gå till. Avsikten är kontrollorganisationens plan och riktlinjer ska ange hur man avser att genomföra kontrollen. 8Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:72) om organiserad hälsokontroll avseende campylobacter hos slaktkyckling. 9Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:126) om organiserad hälsokontroll av- seende madievisna hos får. 10Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:76) om organiserad hälsokontroll av- seende tuberkulos hos kron- och dovhjortar i hägn. Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. frivilliga kontrollprogrammet för salmonella hos exempelvis nöt- kreatur innehåller 10 inledande paragrafer om organisationen och över 30 paragrafer om hur kontrollen ska genomföras. Den högre detaljeringsgraden i föreskrifterna har sannolikt minskat kontroll- organisationens behov av att utveckla egna plan och riktlinjer. Endast ett fåtal av de hälsokontroller som anordnats med stöd av föreskrifterna SJVFS 1993:42 har också inkommit till Jordbruks- verket med ansökan om att få plan och riktlinjer godkända. De kontrollorganisationer som har anordnat kontrollprogram med stöd av de separata föreskrifterna har samtliga godkända plan och rikt- linjer. Av plan och riktlinjerna ska bl.a. framgå kontrollorganisationens resurser med avseende på ekonomi, personal och möjligheter till effektivitet i kontrollen, krav på kompetens hos de personer som ska ingå i kontrollsektionen, garantier för ett opartiskt utförande av kontrollen, tidplan och mål för kontrollprogrammet, att orga- nisationen i tillämpliga delar ska tillämpa förvaltningslagens bestämmelser om parts rätt att få del av uppgifter, om jäv, om motivering av beslut och om överklagande av beslut som rör kon- trollen. ska utse en sektion inom sig som ska utföra kontrollen. Om inte medger annat ska denna sektion vara organisatoriskt skild från all verksamhet inom organisationen som inte avser kontroll eller provtagning enligt prov- tagningslagen eller lagen om kontroll av husdjur. Organisationen ska vidare utse en rådgivande nämnd. Beroende på vilket smittämne som ska kontrolleras kallas nämnden (tuberkulos), (maedi-visna), salmonella- , , salmonella- samt . Bland dess permanenta ledamöter, som kan vara tre eller fyra be- roende på nämnd, ska ingå företrädare för i respektive bransch förekommande sammanslutningar så att ett så stort antal som möj- ligt av de i landet aktiva djurhållarna blir representerade. Till den rådgivande nämnden ska alltid kallas som sakkunniga Jordbruks- verket, , SVA och en representant för länsveteri- närerna. De myndigheter som ska kallas till nämnderna kan variera något mellan de olika nämnderna men och ska alltid kallas. Till campylobakternämnden ska Smittskyddsinsti- tutet alltid bjudas in att närvara och yttra sig vid nämndens sam- manträden. Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. För de hälsoprogram som anordnas med stöd av föreskrifterna SJVFS 1993:42 har möjlighet att föreskriva att det vid kontrollorganisationen ska finnas en nämnd men kontroll- organisationen själv fastställer nämnden sammansättning. Verket ska visserligen efter förslag från kontrollorganisationen fastställa nämndens sammansättning men det finns inget krav på statlig med- verkan i nämnden. Den rådgivande nämnden ska fastställa de ekonomiska ramarna efter förslag från kontrollorganisationen. När det gäller campylo- bakternämnden har föreskrivit att kontrollorgani- sationen ska äska medel för verksamheten från , och Svensk Fågel. Möjligheten att sälja djur under en viss beteckning gäller bara för djurägare som är anslutna till tuberkulosprogrammet och kon- trollprogrammet för maedi-visna hos får. Anslutning till programmen för frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos fjäderfä11, hos svin12, samt hos nötkreatur13 eller campylo- bakterprogrammet ger inte rätt att sälja djur under beteckning av frihet från respektive smittämne. Programmen syftar inte heller till frihet från smittämnet vilket inte utesluter att handel mellan be- sättningar som omfattas av kontrollprogrammen kan vara ett viktigt bidrag till minska risken för smittspridning. Svenska Djurhälsovården har av godkänts för att anordna den organiserade hälsokontrollen avseende maedivisna hos får och tuberkulos hos hjort och Svensk Fågel är godkänd kontrollorganisation för campylobakterkontrollen. Svenska Djurhälsovården bedriver frivillig och förebyggande hälso- kontroll av salmonella hos svin och Svensk Mjölk bedriver frivillig och förebyggande hälsokontroll av salmonella hos nötkreatur samt att Svensk Fågel bedriver frivillig och förebyggande hälsokontroll av salmonella hos fjäderfä i samarbetet med Svenska Ägg. Verksam- heterna för svin och nötkreatur är i stort sett identiska medan verksamheten för fjäderfä har en egen utformning. Beträffande salmo- nellakontrollprogrammet för nötkreatur samverkar Svensk Mjölk med Svenska Djurhälsovården. 117 § Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:78) om frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos fjäderfä. 126 § Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:21) om frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos svin. 136 § Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:20) om frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos nötkreatur. Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. Inom Svenska Djurhälsovården finns en djurhälsonämnd som sannolikt omfattar salmonellanämnden och eventuellt och . Svensk Mjölk ingår i nämnden som sannolikt därmed omfattar salmonellanämnden både för svin och nötkreatur. Utredningens genomgång av protokoll från nämndens samman- träden ger emellertid ingen vägledning. De ärenden som avhandlas berör sällan frågor med anknytning till salmonella, maedi-visna hos får eller tuberkulos hos hjortdjur. Nämnderna avhandlar en rad andra frågor som både är av allmän karaktär, som kontrollorga- nisationens remissvar på ärenden från olika myndigheter, eller som berör särskilda ämnen, som kampanjen mot blåtunga eller andra bekämpningsprogram. Möjligheten att med stöd av SJVFS 1993:42 inrätta en har inte utnyttjats. BVD är däremot en fråga som ofta avhandlas i djurhälsonämnden liksom andra bekämp- nings- eller övervakningsprogram. Utredningen har också gått igenom protokollen från salmonella- och ägg samt protokollen från campylo- bakternämnden. Dagordningspunkterna i dessa nämnder ansluter väl till nämndernas uppdrag. Salmonellaprogrammet för svin respektive nötkreatur är före- byggande program som ställer krav på anläggningarnas utformning och skötsel. Om djurägaren inte uppfyller kraven i programmet tillämpas sanktioner med en glidande skala där uteslutning ur pro- grammet är den sista åtgärden. Svenska Djurhälsovården prövar om en besättning kan anslutas eller inte. För de som är med i kon- trollprogrammet har organisationen journaluppgifter om att 88 pro- cent av grisbesättningarna uppfyllde bestämmelserna inom salmo- nellaprogrammet utan anmärkning och att anmärkningar registre- rades för av besättningarna. Vid brister meddelas råd om hur förbättringar kan åstadkommas, utdelas tillsägelser och till slut kan uteslutning ske. Inom salmonellakontrollprogrammet har två besättningar uteslutits sedan start. Salmonellakontrollen för fjäderfä ställer också krav på anlägg- ningens utformning och skötsel. Det programmet är något mer detaljerat och innehåller också krav på provtagning. I det frivilliga programmet anges14 att provtagning ska ske i enlighet med Jord- bruksverkets föreskrifter (SJVFS 2007:19) om obligatorisk salmo- nellakontroll av fjäderfä. Provtagning och kontrollbesök i det 14 Kap. 9, § 2 Svensk Fågels Plan och riktlinjer av . Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. SOU 2010:106 frivilliga programmet utförs av besiktnings- veterinärer15. Anslutningen till salmonellakontrollprogram har geografiska skillnader men är i stort sett total inom fjäderfänäringen medan den är låg vad gäller nötkreatur och svin16. var 2 847 nötkrea- tursbesättningar anslutna till programmet, varav 2 195 var besätt- ningar med mjölkkor17 vilket motsvarar av mjölk- koföretagen. För övriga nötkreatursföretag är anslutningsgraden . Av nötkreatursbesättningarna står nästan 16 000 besättningar utanför den frivilliga salmonellakontrollen. Svenska Djurhälsovården har till utredningen redovisat att salmonellakontrollen för svin omfattar 1 045 besättningar vilket mot- svarar av besättningarna. Drygt 2 000 svinbesätt- ningar, i huvudsak mindre företag, har ställt sig utför den frivilliga kontrollen,. Salmonellakontrollen för svin och nötkreatur finansieras av verk- samheterna själva, men ett deltagande innebär att staten lämnar högre ersättning i händelse av ett salmonellautbrott. Beträffande salmonellakontroll för fjäderfä lämnar staten stats- bidrag till salmonellakontrollen. Å andra sidan lämnar staten inte ersättning i händelse av utbrott av salmonella. Offentlig kontroll utövas av . har vid ett flertal tillfällen valt att föreskriva om obligatorisk hälsokontroll eller hälsoövervakning för vissa djur- smittor. Det gäller Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:34) om obligatorisk hälsoövervakning avseende tuberkulos hos kron- och dovhjortar samt andra djur i sambete med hjortar i hägn och föreskrifterna (SJVFS 2002:31) om obligatorisk hälsoövervakning avseende sjukdomen bovin virus diarré (BVD) i nötkreatursbesätt- ningar. Det innebär att den provtagning och andra åtgärder som 15Punkt 2.2 Svensk Fågels Plan och riktlinjer av . 16Kontrollen omfattar av landets uppfödda slaktgrisar. Anslutningsgraden för nötkreatursbesättningar är lägre än för svinbesättningar. Inom nötkreatur är anslut- ningsgraden högre för mjölk- än för köttbesättningar. Inom husdjursföreningen (och södra ) är den lägst, anslutna mjölkbesättningar och ansluta mjölk- och köttbesättningar. () har högst andel mjölkbesättningar som är anslutna, . (län och ) har högst andel mjölk- och köttbesättningar, . 17Svensk Mjölk Redogörelse för husdjursorganisationens Djurhälsovård 2007/2008, s. 32. Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. görs i en besättning får bekostas av djurägaren. De frivilliga pro- grammen för BVD har däremot fått betydande stöd från Jord- bruksverket. Det gäller också TB-programmet. Det tidigare fri- villiga kontrollprogrammet för EBL fick också betydande finansiellt statligt stöd. Föreskrifterna om obligatorisk hälsoövervakning av BVD och tuberkulos anges att de syftar till att se till att ska bli fri från respektive sjukdom samt att föreskrifterna enbart ska tillämpas på de besättningar respektive hägn som inte är ansluten till den frivilliga hälsokontrollen avseende BVD respektive tuberkulos. I föreskrifterna finns bestämmelser om skyldighet att låta veterinär provta eller undersöka djur på viss föreskrivet sätt och med vissa föreskrivna intervall. När det gäller BVD finns vidare föreskrifter om åtgärder som ska vidtas om det förekommer ett bekräftat fall av sjukdomen. För tuberkulos träder epizootilagens bestämmelser in vid misstänkta och bekräftade fall av sjukdomen vilket innebär att djurägaren ersätts för vissa kostnader och förluster som ett in- gripande medför. I föreskrifterna finns vidare bestämmelser om hur en besättning blir friförklarad från sjukdomen, under vilka förut- sättningar friförklaringen kan komma att upphävas samt om förbud mot överlåtelse och transporter av djur för annat ändamål än slakt om de inte kommer från friförklarade besättningar eller hägn. Salmonellakontroll av fjäderfä är obligatorisk för producenter över en viss storlek. Salmonellaprov ska tas i besättningar med en årlig produktion på över 500 kycklingar för matfågeluppfödning innan djuren tillåts att slaktas. Provtagning ska även ske i avels- besättningar och kläckerier över en viss storlek. Salmonellaprov- tagning är också obligatorisk i besättningar som håller värphöns för produktion av ägg till konsumtion. Krav gäller för besättningar med en kapacitet på uppfödning av mer än 200 unghöns till värphöns. Maedi-visna bedrivs fortfarande enbart som ett frivilligt pro- gram, något som emellertid kan komma att ändras. Svenska Djur- hälsovården AB föreslår i en skrivelse till för att MV-programmet ska ges ett nytt mål, nämligen att smittämnet ska utrotas. I skrivelsen åberopas att beslut om att ändra målsättningen tagits i centrala djurhälsonämnden. Ett beslut om utrotning är lik- tydigt med att provtagningslagen ska tillämpas på de djurhållare som inte är anslutna till de frivilliga programmen och innebär ett långsiktigt åtagande för staten. Verksamheter för djurhälsokontroll samt .. 11.5Statens och näringens kostnader för organiserad hälsokontroll, övervakning m.m. Staten ger bidrag till olika djurhälsoorganisationer för att genom- föra allmänna eller sjukdomsspecifika program för hälsokontroll, obduktion, övervakning av djursmittor samt för att allmänt främja organisationens verksamhet. Bidrag till övervakning av djursmittor kan betraktas som en upphandlad tjänst eftersom det ofta är frågan om att övervaka en djursmitta till följd av en EU-reglering eller att djursmittan omfattas av epizootilagen. Staten lämnar emellertid också bidrag till att övervaka andra djursmittor. De djurhälsoorganisationer som erhåller bidrag för olika verksam- heter och uppgifter som har direkt eller indirekt koppling till djur- hälsoområdet är Svenska Djurhälsovården, Svensk Mjölk, Svensk Fågel, Svenska Ägg och . Mindre belopp utgår dock också till några andra organisationer som Svenska fåravelsför- bundet och . Det är alltså i stort sett frågan om samma organisationer som ansvarar för den organiserade hälsokontroll som genomförs med stöd av före- skrifter. Djurhälsoorganisationerna ansöker hos om medel för hälsoprogram m.m. Innan kan besluta om ersättning till djurhälsoorganisationerna ska verket enligt regeringens villkor i regleringsbrevet höra ()18. Ett bidrag till ett organiserat hälsoprogram förutsätter emellertid inte att det drivs med godkända plan och riktlinjer.