sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Grupprogram är ofta kostnadseffektiva och möjliga att strukturera och kvalitetssäkra. Dock kräver grupprogram stora patientunderlag. När det gäller individualiserad och integrerad verksamhet kan problem uppstå när det gäller att upprätthålla struktur, kompetens, kvalitetssäkring, handledning och vidare- utbildning. Familjebehandling som har evidens används i liten skala, oklart om detta beror på brister på utbildad personal eller är en strukturell fråga. Implementeringen av riktlinjer visar att det behövs ett omfattande utvecklingsarbete för att klara kompetens- frågorna i den svenska missbruks- och beroendevården. Gruppen personer som har substansrelaterade problem är en heterogen grupp vare sig det är kvinnor eller män. Oberoende av drog så har patienterna/klienterna olika förutsättningar. Till exempel kan neu- ropsykiatriska diagnoser, andra funktions nedsättningar, personlig- hetsstörningar eller mognadsnivå ha stor betydelse för val och utfall av behandling. För en differentierad vård krävs samarbete mellan huvudmännen för att nå en nödvändig kritisk massa. Det är rimligt att tänka sig att mindre huvudmän går samman för att klara visst programutbud och att viss verksamhet läggs på länsnivå. Ahlstrom, S., Bloomfield, K., & Knibbe, R. (2001). Gender Diff- erences in Drinking Patterns in : Descriptive Findings. Subst Abus, 22, 69–85. Alkoholpolitiska kommissionen (1994). Svensk alkoholpolitik: en strategi för framtiden: huvudbetänkande. , M., & , K. (1994). Tolkning och reflektion: vetenskapsfilosofi och kvalitativ metod. (1994). Disorders, 4th ed. , DC: . (2000). Diagnostic and statistical manual of mental disorders DSM-IV-TR (4. ed.). , DC: . Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? , S., & , P. (2005). Alkohol och hälsa – En kunskapsöversikt om alkoholens positiva och negativa effekter på vår hälsa [Alcohol and Health – effects of alcohol on our health]. (Ed.). Anonyma Alkoholister () Armelius, B., & Armelius, K. (2010). En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter baserad på Addiction Severity Index, ASI. Rapport till missbruksutredningen (S 2008:04). , O. S., Marsden, M. E., & , T. (2003). Effective- ness of substance abuse treatment programming for women: a review. Am J Drug Alcohol Abuse, 29, 19–53. Bandstra, E. S., Morrow, C. E., , E., & Accornero, V. H. (2010). Prenatal drug exposure: infant and toddler outcomes. J Addict , , 245–258. Barnoski, R., & Aos, S. (2004). Outcome evaluation of State's research-based programs for juvenile offenders: . J., & , J. F. (2008). Outpatient interventions for adolescent substance abuse: a quality of evidence review. , 76, 531–543. Beijer, U. (2001). : uppsökande verksamhet för hemlösa. : Forsknings- och utvecklingsenheten, . Beijer, U., & , S. (2010). Gender, hospitalization and mental disorders among homeless people compared with the general population in . Eur J Public Health [epub ahead of print]. , P., Rooke, L., & Grundberg, T. (1993). Från novis till expert: mästerskap och talang i omvårdnadsarbetet. (2000). Diagnostik av alkoholproblem. I CUS (Eds. ), Behandling av alkoholproblem: en kunskapsöversikt (1. uppl. ed.). : socialt arbete (CUS): Liber. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? , M., & , A. (1998). The influence of alcohol drinking and alcohol use disorders on psychiatric disorders and suicidal behavior. Alcohol Clin Exp Res, 22(Suppl), 333–345. , C., DeMarinis, V., & , H. (2005). Grundläggande vårdfilosofi vid uppbyggnad av behandling för kvinnor med missbruksproblem. In M. Hilte (Ed. ), Kön, behandling och kunskap: om olika vägar ut ur missbruk och social marginalisering (pp. , C., Demarinis, V., , B. (2009). Moods and expectancies of female alcohol drinking – an exploratory study. [epub ahead of print]. (2002). Att sluta med narkotika: med och utan behandling. : Forsknings- och utvecklingsenheten, . , S., & Wallhed, S. (2010). Rapport till missbruksutredningen (S 2008:04). (2001). Drogutvecklingen i : rapport : Trends in alcohol and other drugs in : Report 2001 (1. uppl. ed.). för alkohol- och narkotikaupplysning, CAN. (2009). 2009 (1. uppl. ed.). : upplysning (CAN). Copello, A. G., Templeton, L., & Velleman, R. (2006). Family interventions for drug and alcohol misuse: is there a best practice? Curr Opin Psychiatry, 19, 271–276. Courtenay, W. H. (2000). Constructions of masculinity and their influence on men's well-being: a theory of gender and health. Soc Sci Med, 50, 1385–1401. , L., & , A. (1989). Are special treatment facilities for female alcoholics needed? A controlled 2-year follow-up study from a specialized female unit () versus a mixed male/female treatment facility. Alcohol Clin Exp Res, 13, 499–504. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? DeMarinis, V., , C., & , H. (2009). Cultural analysis as a perspective for gender-informed alcohol treatment research in a Swedish context. Alcohol Alcohol, 44, 615–619. C., Begley, E. A., & Marlatt, G. (2006). Family and peer interventions for adults: past approaches and future directions. Psychol Addict Behav, 20, 207–213. Gomberg, E. (2003). Treatment for alcohol-related problems: special populations: research opportunities. Recent , , 313–333. , M., , Å., , H., , U., & Heilig, M. (2003). Fetus at risk: prevalence of alcohol consumption during pregnancy estimated with a simple screening method in Swedish antenatal clinics. Addiction, 98, 1513–1520. Greenfield, S. F., , A. J., , S. M., , C. A., Kropp, F., McHugh, R. K., et al. (2007). Substance abuse treatment entry, retention, and outcome in women: a review of the literature. Drug Alcohol Depend, 86, 1–21. , A., & , A. (2009). Factors related to alcohol and drug consumption in Swedish widows. Am J Hosp Palliat Care, 26, 8–12. , A., . , & Nationella sekretariatet för genusforskning (2005). Genusperspektiv på medicinen: två decenniers utveckling av medvetenheten om kön och genus inom medicinsk forskning och praktik (2. uppl. ed.). : i samarbete med Nationella sekretariatet för genusforskning. (2001). Svenskarna och alkoholen (1. uppl. ed.). : : Centralförb. för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN). Hensing, G. (2003). Alkoholkonsumtion och alkoholproblem ur ett genusperspektiv: en bild av utvecklingen och nuläget Socialmedicinsk tidskrift, 4, 355-361. Hensing, G., & Spak, F. (2009). Introduction: gendering socio cultural alcohol and drug research. Alcohol Alcohol, 44, 602–606. Hodgins, S., & , C.-G. (2002). Criminality and violence among the mentally disordered: the Metropolitan project. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? , C., Smirthwaite, G., & , A. (2005). Mäns våld mot missbrukande kvinnor: ett kvinnofridsbrott bland andra. (2010). Femårsuppföljning av tvångsvårdade kvinnor: inverkan av psykiska problem på utfallet. , H., & , M. (2004). and ward atmosphere in psychiatric in-patient care. Psychol Psychother, 77, 511–523. , E. F., Beyer, F., , H. O., Pienaar, E., , F., Schlesinger, C., et al. (2007). Effectiveness of brief alcohol interventions in primary care populations. Cochrane Database Syst Rev, CD004148. Kazdin, A. (1994). Psychotherapy for children and adolescents (Internat.4 Rev. ed.). Kearney, M. (1997). Drug treatment for women: traditional models and new directions. J Obstet Gynecol Neonatal Nurs, 26, 459–468. Laanemets, L., & , A. (2008). Kön och behandling inom tvångsvård: en studie av hur vården organiseras med avseende på genus. : (SiS). Leichsenring, F., & Rabung, S. (2008). Effectiveness of long-term psychodynamic psychotherapy: a meta-analysis. JAMA, 300, 1551–1565. , T., & , U.-C. (Eds.). (2002). Könsperspektiv på missbruk: antologi. : Bjurner och . , Å., , M., & Heilig, M. (2005). Unexpectedly high prevalence of alcohol use among pregnant Swedish women: failed detection by antenatal care and simple tools that improve detection. J , , 157–164. (2003). Psykologi och kön: från könsskillnader till genusperspektiv. : Natur och kultur. (2008). Bättre vård och stöd för individen : om ansvar och tvång i den svenska missbruks- och beroende- vården: en diskussionspromemoria från (S 2008:04). Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Moos, R. H., Moos, B. S., & Timko, C. (2006). Gender, treatment and self-help in remission from alcohol use disorders. Clin Med Res, 4, 163–174. Mueser, K. (2003). Integrated treatment for dual disorders: a guide to effective practice. Nolen-Hoeksema, S. (2004). Gender differences in risk factors and consequences for alcohol use and problems. Clin Psychol Rev, 24, 981–1010. (2007). Women and men – same problems, different treatment. Int J Soc Welfare, 16, 18–31. , J., & Storbjörk, J. (2003). Kvinnor & män i svensk miss- bruksbehandling: en beskrivning av patientgruppen i landstings beroendevård 2000–2001. : , och Drogforskning (SoRAD). (2004). Gender differences in substance use treatment entry and retention among prisoners with substance use histories. Am J Public Health, 94, 1418–1424. (2009). Att arbeta på enkönade eller blandade avdelningar? – betydelse för vårdens utformning. , B., & , R. (Eds.). (2008). Vad är verksamt i psykoterapi? Project MATCH (1997). Matching Alcoholism Treatments to Client Heterogeneity: Project MATCH posttreatment drinking outcomes. J , , 7–29. , M., , , , B., & , J. (2009). Tal om alkohol 2008: en statistisk årsrapport från Monitor- projektet. : , (SoRAD). (2007). Unga missbrukare i , och : en deskriptiv och jämförande studie av sex öppenvårds- mottagningar och deras besökare. Romelsjö, A. (2007). Behandling av alkohol- och drogmissbrukare i beroendevården. [Treatment of alcohol and drug abuse in drug treatment centers. How is the outcome for patients?]. , 104, 1050–1055. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? , J., , J., Nerbrand, C., , G., Romelsjö, A., & , A. (2008). Abstinence, occasional drinking and binge drinking in middle-aged women. The Women's Health in Area (WHILA) Study. Nord J Psychiatry, 62, 186–191. Santisteban, D. A., Coatsworth, J. D., , A., Kurtines, W. M., , S. J., LaPerriere, A., et al. (2003). Efficacy of brief strategic family therapy in modifying Hispanic adolescent behavior problems and substance use. , 17, 121–133. Segraeus, V. (2005). Terapeutiskt samhälle – kvinnobehandling på männens villkor. In M. Hilte (Ed. ), Kön, behandling och kunskap – om olika vägar ut ur missbruk och social marginalisering (pp. 147–169). (2006). Alcohol consumption and suicide. QJM, 99, 57–61. (2007). Nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård [Elektronisk resurs]: vägledning för social- tjänstens och hälso- och sjukvårdens verksamhet för personer med missbruks- och beroendeproblem. Spak, F. (1997). Alkoholforskning – kvinnor och alkohol. Könsforskning inom alkoholfältet. Socialmedicinsk tidskrift, 4, 197–198. Spak, L., Spak, F., & , P. (1997). Factors in childhood and youth predicting alcohol dependence and abuse in Swedish women: findings from a general population study. Alcohol Alcohol, 32, 267–274. (2001). Behandling av alkohol- och narkotikaproblem: en evidensbaserad kunskaps- sammanställning. : (). (2008). Effekter av lokalt alkohol- och narkotikaförebyggande arbete: utvärdering av det förebyggande arbetet i sex försökskommuner: huvudrapport: resultat från utvecklingsarbetet i sex kommuner i samverkan med , och Statens folkhälso- institut. (2005). Personer med tungt miss- bruk: stimulans till bättre vård och behandling: betänkande. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Sun, A. (2007). Relapse among substance-abusing women: components and processes. Subst Use Misuse, 42, 1–21. (2003). Alkoholism hos män och kvinnor – Socialmedicinsk tidskrift 4, 298–302. Timko, C., , J. W., & Moos, R. (2005). The 8-year course of alcohol abuse: gender differences in social context and coping. Alcohol Clin Exp Res, 29, 612–621. (2000). The identity of women and treatment of drug abuse. Socialvetenskaplig tidskrift, 1–2, 120–136. (2003). Masculine and feminine in a melting pot – A gendered perspective on substance abuse. Nordisk Alkohol- & , 20, 5–19. , K., & Segraeus, V. (2010). Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården. , H., , K., Ramskogler, K., Hertling, I., Dvorak, A., & Lesch, O. M. (2003). Gender-specific differences in alcoholism: implications for treatment. Arch Womens , , 253–258. Wilsnack, R. W., Wilsnack, S. C., Kristjanson, A. F., Vogeltanz- , N. D., & Gmel, G. (2009). Gender and alcohol consumption: patterns from the multinational GENACIS project. Addiction, 104, 1487–1500. Winhusen, T. M., & Kropp, F. (2003). Psychosocial treatments for women with substance use disorders. Obstet Gynecol Clin North Am, 30, 483–499, vi. Witbrodt, J., & Romelsjö, A. (2010). Gender differences in mutual- help attendance one year after treatment: Swedish and U.S. J , 71, 125–135. , W. (2009). International statistical classification of diseases and related health problems: ICD-10 (10. rev., 2008 ed.). (2000). Kvinnor och alkoholmissbruk. In CUS (Ed. ), Behandling av alkoholproblem – En kunskapsöversikt. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Lästips – Svenska avhandlingar inom området (1993). The Children of . Acta Universitatis Upsaliensis: . Beijer, U. (2009). Homelessness and Health: Analysis of Mortality and Morbidity from a Gender perspective. health sciences, Division of social medicine. (1998). Tre verkligheter – Kvinnor i olika stadier av narkotikamissbruk – en socialpsykologisk studie. (2002). Psychopathology, treatment utilization and gender in relation to substance abuse. , Section of Psychotherapy. (1995). Aspects of quality of life in old age – Studies on life events, bereavement and health. (2004). Alcohol consumption during pregnancy – How do we separate myth from reality? Department, Division of Psychiatry. (2010). Femårsuppföljning av tvångsvårdade kvinnor – Inverkan på det psykiska utfallet. Laanemets, L. (2002). Skapande av femininitet, om kvinnor i missbrukarbehandling. (2003). Den flygande maran – En studie om åtta narkotikamissbrukande kvinnor i . (1991). Kvinnor, hälsa, handling. (2010). Hazardous alcohol use and alcohol use disorders in women : characteristics and vulnerability factors. (2005). I viljan att göra det normala – En kritisk studie av genusperspektivet i missbrukarvården. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? (2008). Kvinnor med substansmissbruk och psykisk ohälsa. (2007). Alcohol Use and Mental Health in Middle-aged Women – Womens health in area, A Swedish population- based study. Scheffel , C. (2010). Women with alcohol problems seeking treatment – Underlying individual and psychosocial characteristics. , Division of Social Medicine. Spak, L. (2001). Women and alcohol: early background factors and aspects of comorbidity. Avdelningen för Socialmedicin, Institu- tionen för samhällsmedicin. (2004). Kvinnans plats(er) – bilder av hemlöshet. (2003). Konturer av ett kvinnligt fält: Om missbrukande kvinnors möten i familjeliv och behandling. (2006). Personality and alcohol-related problems – epidimiological findings including gender identity, anxiety and depression in women. , Institu- tion of Community Medicine. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Områden av intresse för ett underlag till avseende behov av könsspecifik behandling Följande frågor bör vara av intresse att besvara inför arbetet med ett underlag till avseende behov av köns- specifik behandling. Ett antal områden är beskrivna nedan. Frågorna skulle vi vilja få möjlighet till en fördjupad diskussion kring vid ett personligt möte. För att ge en översikt i förväg så presenteras dessa nedan i form av matriser men som vi givetvis hoppas kunna utveckla i en gemensam diskussion. Avslutningsvis i dokumentet finns några öppna frågor. 1 Finns stöd för blandad/enkönad behandling avseende behandlingsutfall? 2 Finns det tillgänglig behandling för olika grupper? (God/Normal/Låg) SOU 2011:6 Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? 3 Finns det effekter av behandling som är genusspecifika? 4 Finns det effekter av behandlingskomponenter som är genusspecifika? Avslutningsvis övriga frågor som vi vill belysa: Finns det könsspecifika sökmönster/preferenser till vård och behandling? Tidigt/sent i karriären Öppen/sluten vård Finns det behandlingsenheter som undviks av kvinnor/män och isåfall varför? Koppling till offentlig verksamhet Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? 7.Kan vissa kriterier (DSM, ICD, AUDIT, TLFB osv.) användas bäst för att identifiera grad av problem för kvinnor respektive män? Hur många kvinnospecifika verksamheter som finns i landet? Finns kunskaper om behandling för HBT-personer med missbruk? 10.Bör slutenvård/institutionsbehandling vara könsspecifik? 11.Övriga frågor som ni anser bör belysas? Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Tabeller över fördelningen av patienter inom och län. Tabell 1 Manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i öppen (ÖV)- och slutenvård (SLV) per 100 000 manliga, kvinnliga och totalt antal invånare för respektive kommun i , aUppgift om kommuntillhörighet saknas för 49 män och 61 kvinnor boende i bUppgift om kommuntillhörighet saknas för 16 män och 14 kvinnor boende i Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Tabell 2 Manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i öppen (ÖV)- och slutenvård (SLV) för respektive kommun i , aUppgift om kommuntillhörighet saknas för 49 män och 61 kvinnor boende i bUppgift om kommuntillhörighet saknas för 16 män och 14 kvinnor boende i Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Tabell 3 Fördelning på ålder för manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i öppenvård (ÖV), och manliga, kvinnliga och totalt antal patienter per 100 000 manliga, kvinnliga och totalt antal invånare per åldersgrupp i , Uppgift om ålder saknas för 1 man Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Fördelning på ålder för manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i slutenvård (SLV), och manliga, kvinnliga och totalt antal patienter per 100 000 manliga, kvinnliga och totalt antal invånare per åldersgrupp i , Uppgift om ålder saknas för 1 man Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Tabell 5 Manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i öppen (ÖV)- och slutenvård (SLV) per 100 000 manliga, kvinnliga och totalt antal invånare för respektive kommun i län, Vissa patienter kan ha vårdats i både ÖV och SLV Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i öppen (ÖV)- och slutenvård (SLV) för respektive kommun i län, Vissa patienter kan ha vårdats i både ÖV och SLV Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Tabell 7 Fördelning på ålder för manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i öppenvård (ÖV), och manliga och kvinnliga patienter i ÖV per 100 000 manliga och kvinnliga invånare i län, Uppgift om ålder saknas för 30 patienter Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Tabell 8 Fördelning på ålder för manliga, kvinnliga och totalt antal patienter i slutenvård (SLV), och manliga och kvinnliga patienter i SLV per 100 000 manliga och kvinnliga invånare i län, Uppgift om ålder saknas för 30 patienter , professor emeritus, , läkare och doktorand, , docent, , läkare och med. dr, , överläkare och docent, Flera systematiska översikter av effekterna av sprutbytesprogram har publicerats. Av dessa har och rekommendatio- ner (2004) och översikten från i (2007) haft stor betydelse. En omfattande översikt av Palmateer och medarbetare genomfördes . Denna översikt ligger till grund för slutsatserna i denna rapport. Författarna konkluderar att det finns otillräckliga bevis för att stödja eller avvisa effekt på spridning av HCV (6 positiva studier och 7 icke positiva), möjliga (tentativa) bevis för att stödja effekt på spridning av HIV (10 positiva studier och 6 icke positiva studier) och tillräckliga bevis för att stödja effekten av minskat riskbeteende (39 positiva och 4 icke positiva studier). Inga av dessa studier har haft en randomiserad design. har 6 studier med randomiserad design genomförts. Två studier har använt olika metoder för att föra över klienterna till substitutionsbehandlingsprogram. Bäst effekt har erhållits med ett omfattande psykosocialt program, som inkluderat ekonomiska incitament för att söka behandling. Flera studier från sprutbytesprogrammet i presenteras, varvid det visas att nysmitta av HIV inom programmet i stort upp- hört, medan framför allt HCV fortfarande sprids. Programmet ger unika möjligheter till relativt regelbunden testning och fungerar som ett tidigt varningssystem för HIV. Det första sprutbytesprogrammet startade för att reducera smittspridningen vid en hepatit B epidemi bland sprutnarkomaner i . identifierades den då redan pågående HIV/AID:s epidemin. Injektionsnarkomaner identifierades tidigt som en av de viktigaste riskgrupperna. Sprutbytesprogram (Program, NEP) inrättades i stor skala för att söka påverka smittspridningen av HIV. fanns flera studier som beskrev effektivi- tet och säkerhet vid NEP. Dessa resultat sammanfattades i flera litteraturöversikter. Av särskilt intresse är att genomfördes sju översikter av eller på uppdrag av federala myndigheter i . Samtliga dessa översikter konkluderade att NEP förhindrade spridning av HIV och inte ökade antalet injek- tionsmissbrukare (pga. lättillgängliga sprutor). Resultaten från en av dessa systematiska översikter (och medarbetare 2001) redovisas senare i artikeln i samband med Palmateers och med- arbetares (2010) översikt över systematiska översikter. drev en restriktiv narkotikapolitik och var ej positiv till sprutbytesprogram. Antalet studier inom sprutbytesområdet är av måttlig omfattning. Om sökordet needle syringe exchange används i PubMED fås 649 träffar (3/3 2010). Om studierna uppdelas på femårsintervall finner man följande fördelning: Forskningen inom området ökade successivt fram till femårsperio- den –2000, då 196 studier publicerades. Därefter har omfatt- ningen av antalet studier varit relativt . Alla dessa studier är inte effektstudier av sprutbytesprogram. Det kräver en noggrann genomgång av dessa studier (och andra som inte behöver vara katalogiserade i PubMED). Detta görs med en särskild teknik, systematisk översikt. Två systematiska översikter kommer att presenteras; Wodaks och (2006), som är baserad på , samt Tilsons och medarbetares (2007), som är en . Slutligen kommer Palmateers och medarbetares (2010) översikt över systematiska översikter att presenteras, vilken inkluderar översikterna av och medarbetare (2001), Wodak och (2006) och Tilson och medarbetare (2007). Dessa tre översikter var de enda som uppfyllde de kvalitetskriterier som Palmateer och medarbetare hade uppställt. De aktuella översikterna har inte inkluderat vetenskapliga artik- lar som publicerats . Dessa studier kommer därför att redovisas separat efter redovisningen av översiktsartiklarna. Bland annat har fem randomiserade studier publicerats. Denna typ av studier har den starkaste vetenskapliga designen och har tidigare saknats inom området. Många frågor har varit hett diskuterade i den vetenskapliga litte- raturen. I denna rapport finns därför ett avsnitt som diskuterar om testning och rådgivning om HIV kan vara ett alternativ till sprut- byte. Dessutom presenteras två negativa studier som varit mycket omdiskuterade, Bruneaus och medarbetares (1997) och Strathdees och medarbetares (1997). Svenska studier från senare år presenteras i ett avslutande avsnitt. avhandling redovisas utförligt och HCV (hepatit C) studier från sprutbytespopulationen presenteras. En omfattande diskussion om sprutbytets fördelar och nackdelar har pågått i .