sou · GZB319 · 2011-03-09 00:00:00 — Delegationen ska även starta pilotprojekt. Delegationen får också i uppgift att skapa en gemensam mötesplats på nätet, en webbplats, för utbildningsansvariga, studerande och andra relevanta aktörer. I finns det bara i begränsad omfattning forskning om nyttan med IT i undervisningen. Den utländska forskningen är mer omfattande och uppvisar tämligen entydigt positiva resultat.7 Framför allt har man i den forskningen uppmärksammat IT-användningens betydelse för barn och ungdomar som har sociala eller andra problem. Man har också noterat resultat som pekar på utjämning i kunskapsnivå mellan könen när IT används frekvent.8 Användning av IT i undervisningen kan därför sägas ha gynnsamma effekter för såväl jämlikhet som jämställdhet. Samma förhållande gäller med all sannolikhet för vuxna studerande även om forskningen här är mer sparsam. I finns emellertid en del goda ansatser och förebilder när det gäller att använda flexibla lärmetoder inom sfi. En sådan är GITU (Grundläggande IT-utbildning för personer med invandrarbakgrund) i . Visionen är att GITU ska bli en utbildning som lämpar sig för självstudier integrerat i annan utbildning såsom sfi. GITU ska t.ex. kunna användas av personer med begränsad förmåga att läsa och skriva. Innehållet ska finnas på en rad olika språk. GITU ska ge kunskap om att använda de vanligaste publika webbtjänsterna som t.ex. Arbetsförmedlingens och webbplatser. Deltagarna ska efter utbildningen ha kompetens att använda digitala banktjänster och kunna skaffa sig e-legitimation. Ytterligare ett exempel är en satsning som görs i där invandrarkvinnor med kort utbildning får särskild utbildning både i språk samt om IT. Dessa invandrarkvinnor kan genom en kortare, riktad utbildningsinsats förberedas för arbete inom IT- sektorn, där det finns ett stort behov av arbetskraft på olika 7Cox m.fl., 2004, An investigation of the research evidence relating to ICT pedagogy, . 8ICT and attainment – a review of the research literature, Becta Condie m.fl., 2007, The impact of ICT in schools – a landscape review, . Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? De kan även stimuleras till att starta och driva företag med IT-verksamhet. En viktig satsning för jämställdhet när det gäller den digitala kompetensen. Digital kompetens är för övrigt också ett begrepp som EU nu trycker särskilt på för att få medlemsländerna att utveckla sina medborgare för en digital delaktighet i samhället. Digital kompetens innebär säker och kritisk användning av kommunikativ teknik både i arbetsliv, studier och . Digital kompetens består av grundläggande IT-färdigheter, dvs. användning av datorer eller annan, mobil teknisk utrustning för att interagera via olika nätverk via Internet. En flexibel och mobil sfi-undervisning kan stödja utvecklingen av den digitala kompetensen. Behovet av en digital agenda för har också lyfts fram av IT-ministern och ett arbete pågår för att göra insatser på olika ämnesområden. Det har bland annat pekats på att insatser bör göras för att förbättra kompetensen hos befolkningen samt för att genom forskning och innovationsstöd skapa förutsättningar för konkurrensstärkande åtgärder för det framtida samhället. har haft en framskjuten roll inom detta område och här kan den mobila utbildningen i svenska för invandrare få en viktig roll i utvecklingen och tillämpningen inom utbildningsområdet. Hur kan man då utveckla ett flexibelt och dessutom mobilt lärande i ? Vad gäller de tekniska förutsättningarna innebär det i korthet att varje mobil enhet förses med programvara samt uppkoppling mot Internet via lokalt placerade servrar som hanterar såväl språkundervisning som samhällsinformation. Det går också att enkelt få tillgång till mer allmän information om samhälle och olika utbildnings- och yrkesalternativ via de mobila enheterna. Även om det finns vissa grundläggande förutsättningar och kunskaper för ett flexibelt lärande är det en hel del som behöver utvecklas. Som vi tagit upp tidigare fungerar t.ex. inte ett flexibelt lärande om man måste räkna undervisningstimmar. En övergång till verksamhetspoäng är därför av stor vikt. Som vi också tagit upp tidigare kräver en tidsbegränsning fler och tydligare avstämningar . Detta är exempel på en annan förändring som krävs för att ett flexibelt och mobilt lärande ska kunna fungera. För att ett flexibelt lärande ska kunna vidareutvecklas krävs också en utvecklad samverkan mellan kommuner. Mot bakgrund av de kunskaper som utredningen skaffat sig i kontakter med bland annat Kungl. Tekniska högskolan i (KTH) och REK) till- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? sammans med det som framkommit i utredningens kontakter med ett antal kommuner, föreslår vi att regeringen tillsätter en delegation med uppgift att ta fram förslag på hur ett flexibelt lärande med teknikens hjälp kan vidareutvecklas. Till delegationen bör knytas den kompetens som behövs för uppgiften, t.ex. , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), SKL, KTH samt Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid . Vidare bör förslagsvis representanter för , , , IT- och Telekomföretagen samt stiftelsen .SE knytas till delegationen, eftersom samtliga av dessa kan bidra med viktiga kunskaper i detta sammanhang. SPSM ansvarar bland annat för specialpedagogiskt stöd för undervisning av elever med funktionsnedsättning av olika slag och har lång erfarenhet av att använda teknik i undervisningen. Myndigheten anser sig ha både intresse, kompetens och resurser för att finnas med som en aktör när det gäller att utbilda sfi-lärare för ett lärande genom mobil teknik. I samverkan med ett antal kommuner föreslår vi att delegationen startar pilotprojekt med en regional spridning över landet. Dessa pilotprojekt bör följas från starten. Pilotprojektens syfte bör vara att pröva nya former för mobilt lärande inom utbildningen i svenska för invandrare med målet att effektivisera undervisningen och höja kvalitén. Det finns vinster i att pilotprojekten har nära kontakt med de nya lärarutbildningarna som införs på olika lärosäten, där också blivande lärare i svenska för invandrare kan engageras i pilotprojektens. Vi föreslår att delegationen också ska ha som uppgift att skapa en gemensam mötesplats via Internet, en webbplats, för alla studerande, lärare, utbildningsanordnare och andra berörda intressenter. Syftet med mötesplatsen är bland annat att förmedla information om utbildningen och kursinnehållet samt skapa en gemensam kommunikationsplats för dem som deltar i utbildning i svenska för invandrare. I förlängningen skulle man också kunna tänka sig att studerande kan ha kontakt med varandra via kommunikationen på mötesplatsen. På mötesplatsen kan också finnas information om utbildningens roll i samhället samt länkar till viktiga samhällsinstitutioner. En lärare ska fortlöpande ge den studerande information om studieresultatet. Detta bedöms delvis också kunna ske via mötesplatsen. Möjligheten att tillgängliggöra studieresultaten med iakttagande av gällande regler om sekretess, är ytterligare en uppgift som Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? vi anser att delegationen bör ha. Här bör också erfarenheter från genomförande av de nationella proven via Internet tas till vara. Det finns mycket som talar för att dagens undervisning i sfi skulle kunna göras mer tillgänglig för personer med olika typer av funktionsnedsättning. Ett problem är att det fortfarande saknas kunskaper om vad det innebär att ha en funktionsnedsättning samt hur det i sin tur påverkar möjligheterna att kunna lära sig ett nytt språk. Ett annat problem är att det ofta är svårt att få grepp om de bakomliggande orsakerna till bristande inlärningsförmåga. Det kan t.ex. vara svårt att skilja på vad som är konsekvenser av en funktionsnedsättning och vad som beror på kort tidigare skolgång. Det är inte ovanligt att inlärningssvårigheter uppmärksammas först när undervisningen pågått . Med en tidsbegränsad sfi måste personer med funktionsnedsättning ges samma förutsättningar att lära sig svenska som övriga deltagare, annars riskerar en tidsbegränsning att få negativa effekter för denna grupp. Det är därför viktigt att inlärningssvårigheter som beror på funktionsnedsättning uppmärksammas i ett tidigt skede. Det finns även internationella åtaganden att beakta i detta sammanhang. ratificerade om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen utgör en av de centrala internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Den innehåller inga nya rättigheter i sig, utan har kommit till för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning så att de i likhet med övriga ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter. I artikel 24 behandlas rätten till utbildning. Enligt denna artikel ska konventionsstaterna säkerställa att personer med funktionsnedsättning inte utestängs från det allmänna utbildningssystemet och att de ska få tillgång till allmän högre utbildning, yrkesutbildning, vuxenutbildning och livslångt lärande utan att diskrimineras. I detta syfte ska konventionsstaterna bland annat säkerställa att skälig anpassning erbjuds. Vikten av att ge nyanlända invandrare med funktionsnedsättning en god språklig grund att stå på framkommer bland annat i ojämlikt – Levnadsförhållanden för vissa personer med funktionsnedsättning. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättning som har insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. av undersökningsgruppen, ungefär 6 000 personer, är födda i ett annat land än (motsvarande andel i totalbefolkningen är ). Rapporten belyser situationen för personer med funktionsnedsättning ur ett funktionshinderspolitiskt perspektiv och resonerar kring uppfyllandet av de uppsatta målen, såsom jämlika livsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Resultaten visar på betydande skillnader i levnadsförhållanden mellan den grupp man undersökt och befolkning i stort. I förhållande till befolkningen i övrigt kännetecknas gruppen av en låg utbildningsnivå och ett utanförskap på arbetsmarknaden som de har en svag personlig ekonomi och en mindre aktiv fritid. För att minska gapet mellan de uppsatta målen inom politikområdet och den vardag som personer med insatser från lever i behövs insatser såväl inom , arbetsmarknadsområdet och utbildningsväsendet, enligt . I detta sammanhang är det enligt vår mening viktigt att betona betydelsen av att även utbildningen i svenska för invandrare görs tillgänglig och anpassas efter de behov nyanlända invandrare med funktionsnedsättning kan ha, eftersom förvärvade språkkunskaper i hög grad kan förbättra levnadsförhållandena. Språkinlärningen påverkas av en rad faktorer, av vilka funktionsnedsättning utgör en. En funktionsnedsättning innebär rent konkret att en person har en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Nedsättningen kan vara medfödd eller ha uppstått som följd av sjukdom eller skada. Fysiska funktionsnedsättningar såsom t.ex. nedsatt rörlighet i någon del av kroppen, nedsatt syn eller hörsel är i regel lättare att uppmärksamma jämfört med psykiska, neuropsykiatriska och intellektuella funktionsnedsättningar som t.ex. ADHD och lindrig utvecklingsstörning. Dyslexi kan också vara svårt att uppmärksamma i ett tidigt skede. För många nyanlända utgör dessutom själva migrationen i sig en påfrestning som kan försämra koncentrationsförmågan och inlärningsförutsättningarna. En del lider av posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) eller olika former av smärttillstånd som också kan påverka språkinlärningen. Som tidigare nämnts finns det mycket att vinna på att i ett tidigt skede få grepp om de bakomliggande orsakerna till bristande inlärningsförmåga, så att undervisningen kan anpassas till deltagarnas behov och förutsättningar. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? 3.2.3Metodstöd och adekvata lärverktyg Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) får i uppdrag att utveckla ett metodstöd som ger lärare och skolledare kunskaper om hur utbildning i svenska för invandrare kan göras tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. SPSM får även i uppdrag att säkerställa att det för utbildningen finns adekvata lärverktyg för vuxna med olika former av funktionsnedsättning. Hur säkerställer man att undervisningen verkligen är tillgänglig för samtliga deltagare? Till att börja med är det viktigt att både skolledning och lärare har adekvata kunskaper om vad det innebär att ha en funktionsnedsättning samt vilka krav det i sin tur ställer på utformningen av undervisningen. Med adekvata kunskaper blir det naturligt att diskutera hjälpmedel, anpassade lärverktyg och eventuellt andra anpassningar som behöver göras för att undervisningen ska kunna fungera för alla. Många lärare har vittnat om att det för en person med någon typ av funktionsnedsättning innebär en stor ansträngning att lära sig ett nytt språk, man blir helt enkelt väldigt trött. Det gäller oavsett vilken typ av funktionsnedsättning man har. Det tar därför i regel att lära sig ett nytt språk för personer som har någon form av funktionsnedsättning. En annan gemensam faktor som man bör reflektera över är att det inte är ovanligt att personer med funktionsnedsättning som studerar har dåligt självförtroende. Ofta är funktionsnedsättningen förknippad med negativa erfarenheter från situationer som man är rädd för ska uppstå igen, vilket behöver uppmärksammas från lärarens sida. Det kan även finnas kulturella aspekter att beakta i synen på funktionsnedsättning. I undervisningssituationen kan en synpedagog, hörselpedagog eller specialpedagog utgöra viktiga komplement till läraren. Modersmålslärare är även viktiga i dessa sammanhang. För att undervisningen ska vara tillgänglig krävs individuella anpassningar. Enligt förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare ska deltagare som har svårigheter med utbildningen ges särskilt stöd. Där framgår även att nödvändiga anpassningar av kursplanen får göras för döva eller hörselskadade elever samt att läraren får bortse från enstaka betygskriterier eller från enstaka delar av betygskriterier om det finns särskilda skäl. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för deltagaren att uppfylla kraven för ett visst kriterium. I sin kommentar till kursplanen för sfi tar upp vad man särskilt bör vara uppmärksam på när det gäller döva och hörselskadades behov och hur kursplanen kan anpassas för teckenspråkiga döva och hörselskadade.9 I detta sammanhang är det värt att notera att vi under våra studiebesök fått klart för oss att hörsel- och syntester fortfarande inte görs särskilt ofta vid sfi-start, vilket givetvis är en förutsättning för att rätt stöd ska kunna ges till rätt person. Vi vill därför betona vikten av att detta görs i samband med den första kursstarten. För döva är grundläggande kunskaper i svenskt teckenspråk en nödvändighet för att i ett senare skede kunna tillgodogöra sig utbildningen i sfi. Många döva som kommer till har inte ett fungerande teckenspråk och för dessa personer är målet att det svenska teckenspråket ska bli deras förstaspråk. Det visuella teckenspråket har ingen självklar koppling till det skrivna språket vilket innebär att döva personer först måste lära sig det svenska teckenspråket och därefter svenska. Dessutom måste döva personer lära sig att läsa och skriva på svenska eftersom teckenspråket inte har någon skriven form. Förmågan att kunna växla mellan svenska och svenskt teckenspråk på ett adekvat sätt är en viktig del av tvåspråkigheten. Kurser i teckenspråk för invandrare (tfi) erbjuds bland annat av Västanviks folkhögskola. I samarbete med bedriver Västanviks folkhögskola även tfi i . Förutom individuella anpassningar krävs även generella anpassningsåtgärder för att alla ska ha samma möjligheter att söka, komma in på och genomföra en utbildning. Den fysiska tillgängligheten innebär att såväl inomhussom utomhusmiljöer måste vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Det behöver t.ex. finnas ramper, dörröppnare, kontrastmarkeringar och informationsskyltar med punktskrift och piktogram (symbolskyltar). Tillgänglighet handlar även om kommunikation, dvs. att alla ska kunna ta emot information och interagera med andra. Det innebär att det måste finnas tolkar vid behov, god akustik, hörselteknisk utrustning, teleslinga samt god belysning. Webbplatser behöver vara utformade så att de är tillgängliga även för personer med funktionsnedsättning. Vidare är det viktigt att alla kan ta del av den 9 , Kommentar till Kursplan för svenskundervisning för invandrare, sfi (SKOLFS 2009:2). Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? information som ges, vilket innebär att tryckt och digital information måste vara tydligt utformad och vid behov gå att få i punktskrift, på kassett eller diskett eller i en lättläst version. Talad information kan också kompletteras med visuella bilder. Även lärverktyg och hjälpmedel måste utformas så att de blir tillgängliga för samtliga sfi-deltagare. I en enkät riktad till sfi-ansvariga i kommunerna som genomfördes av Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk (2006) framkom att ansåg att bristande tillgång till adekvata lärverktyg utgjorde ett hinder för att tillgodose sfi-studerandes särskilda behov och ansåg att bristande hjälpmedelstilltillgång utgjorde ett sådant hinder. gjorda undersökningar (bland annat ) har visat att läromedlen inte passar för vuxenstuderande med funktionsnedsättning då de flesta är producerade för barn, med bilder och texter anpassade för barns nivåer. Denna bild bekräftas av de sfi-lärare som vi träffat vid våra studiebesök. Det tycks alltså fortfarande vara ett problem att lärverktyg som riktar sig till vuxna i vissa fall utgörs av material som vänder sig till barn. I detta sammanhang är det emellertid intressant att notera vilken betydelse den senaste tidens teknikutveckling har haft för många sfi-deltagare med funktionsnedsättning. finns möjligheter till både digital och visuell kommunikation med många olika typer av programvaror såsom t.ex. punkskriftsdisplay, skanner, rättstavningsprogram och talsyntes (innebär att en röst läser upp en text eller ett specifikt bokstavsljud). Dagens utmaning handlar till stora delar om att integrera teknik och pedagogik på ett ändamålsenligt sätt. Ett konkret sätt att öka kunskaperna på detta område är att förse lärare och skolledare med ett adekvat metodstöd som ger kunskaper om vad man bör tänka på för att undervisningen ska kunna bli tillgänglig för samtliga deltagare, oavsett om man har en funktionsnedsättning eller inte. Det gäller såväl i den konkreta undervisningssituationen som i den omgivande miljön. Anpassade hjälpmedel och tillgängliga lärverktyg är andra viktiga områden. Vi föreslår att SPSM får i uppdrag att utveckla ett sådant metodstöd med det övergripande syftet att öka kunskaperna om vad det innebär att ha en funktionsnedsättning samt hur det påverkar möjligheterna att lära sig ett nytt språk. Med bättre kunskaper inom detta område ökar möjligheterna för både lärare och skolledare att utforma undervisningen så att den blir tillgänglig för alla deltagare. Metodstödet ska vända sig till såväl pedagoger som skolledare och Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? bör även kunna användas som vägledning när en kommun upphandlar utbildning i svenska för invandrare från externa aktörer. SPSM ger ut skrifter och metodmaterial för olika målgrupper och det ter sig lämpligt att det föreslagna metodstödet utarbetas inom ramen för myndighetens befintliga skriftserie. Metodmaterialet bör sedan kompletteras med återkommande fortbildning som vi föreslår att SPSM anordnar inom ramen för den kursverksamhet som redan finns inom myndigheten. Vi föreslår även att SPSM får i uppdrag att säkerställa att det finns adekvata lärverktyg inom sfi för vuxna med olika funktionsnedsättningar. Ett första steg kan vara att göra en behovsinventering och en sammanställning av lämpliga befintliga lärverktyg inom sfi som är användbara för vuxna. I ett längre perspektiv kan det även vara nödvändigt att utveckla nya lärverktyg som är anpassade för vuxna. 3.3Samsyn och samverkan under och efter sfi-tiden För att en tidsbegränsning ska leda till en effektiv undervisning krävs en fungerande samverkan, både inom och mellan kommuner. Samverkan behövs både och vid övergången till annan verksamhet när utbildningstiden är förbrukad. En fungerande samverkan är med andra ord viktig både initialt och i ett mer långsiktigt integrationspolitiskt perspektiv. Som tidigare nämnts finns redan former för samverkan mellan den nyanlände och berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer när det gäller dem som omfattas av etableringsreformen. Ur individens synvinkel är det rimligt att en samverkan kommer till stånd oavsett vilken kategori man tillhör. För att en tidsbegränsning ska få önskade effekter för alla sfi-deltagare behöver därför en samverkan komma till stånd som också innefattare övriga sfi-deltagare. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? 3.3.1En tidsbegränsning ställer krav på fungerande samverkan inom kommunen Att ha tillgång till språket, att förstå och att kunna göra sig förstådd, är avgörande för att känna delaktighet i samhället och för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Att lära sig ett nytt språk är att få tillgång till verktyg som vi använder i alla våra roller i livet, på arbetsplatsen, i utbildningen, i kontakter med det omgivande samhället och i vårt sociala liv. Det innebär att undervisningen måste sättas in i ett större sammanhang och ingå i en bredare struktur för att kunna ge nyanlända invandrare förutsättningar att integreras i samhället. Att en sådan struktur måste byggas genom samarbete är i det närmaste en självklarhet. Det är dock inte lika självklart att den samverkan som sker är optimal ur individens synvinkel. Eftersom en tidsbegränsning av sfi understryker vikten av en fungerande samverkan inom kommunen har vi valt att titta närmare på detta. Bristen på samsyn försvårar samverkan Det är många parter som kan vara involverade i sfi-undervisningen och dessa aktörer har inte sällan olika syn på vad undervisningen egentligen ska syfta till. En sfi-anordnares tydliga språkperspektiv kan t.ex. krocka med uppfattning att förvärvade svenskkunskaper i första hand bör leda till att man blir självförsörjande. kan det vara tvärtom, dvs. villkorar försörjningsstödet med krav på deltagande i sfi-undervisning som man från sfi-anordnaren sida gör bedömningen att personen i fråga inte längre gör några framsteg. I vissa fall råder samsyn mellan sfi-anordnaren och Arbetsförmedlingen när det gäller synen på vilken språknivå som ska anses vara rimlig för att klara arbetsmarknadens krav men ibland skiljer sig uppfattningarna åt. Språkfärdigheternas betydelse ur ett mer långsiktigt integrationspolitiskt perspektiv är ytterligare en fråga som ofta diskuteras utifrån olika utgångspunkter. Det ovan beskrivna illustrerar att de olika aktörerna ofta kan ha olika uppfattning trots att man utåt sett samverkar med varandra. Utifrån de studiebesök vi gjort kan vi konstatera att en utvecklad samverkan sällan tycks uppstå av sig självt. Där samverkan har fungerat har det varit förankrat och sanktionerat på ledningsnivå och det har även funnits ett tydligt individperspektiv samt en gemen- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? sam syn på hur olika aktörer tillsammans kan effektivisera undervisningen. Praktiken ska förstärka språkinlärningen I skollagen (2010:800) framgår att sfi ska kunna kombineras med olika insatser, såsom arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning.