sou · GYB355d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Residential Schools: A Chronology. : Assembly of First Nations. Resolution ResCMN(2003)12. protokoll 1952 17:21d § 7 Andra kammaren. Svar på interpellationen. Rodell-Olgac, (2006) Den romska minoriteten i majo- ritetssamhällets skola. Från hot till möjlighet. Rodell-Olgac (2009) Kulturell och språklig revitalisering bland romska barn och ungdomar – en väg till självorganisering, stencil. Romskt kulturcentrum i , (2008) Efterlyst: Det romska kulturarvet, stencil. , (2005) Mångkulturalismens utmaningar. RWI (2008) Former för deltagande och representation, stencil, under- lagsrapport från för mänskliga rättigheter i . , V. (1894) . (1998) Vi är rädda att förlora våra barn, stencil. (1999) En grundskola för alla, stencil. , I (2005) Den sekundära bostadsmarknaden – och dess be- tydelse för 1990-talets hemlöshet i , W. & , H. (red.) En antologi om olika perspektiv & förklarings- modeller. Scheinin, , 2003, Minority rights: additional and added protection? i (red.) M. Bergsmo, Human Rights and Criminal for the Downtrodden: Essays in Honour of . SFS 1914: 171 Lag om utlänningarnas rätt att bedriva handel och för- säljning. SFS 1914: 196 Lag ang. utlänningarnas rätt att vistas här i landet. SFS 1992:1433 Sametingslag. SFS 2009:724 Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk. (1999) Romer och den svenska skolan. (2002) Flera språk – fler möjligheter – utveckling av moders- målsstödet och modersmålsundervisningen. (2005) De nationella minoriteternas utbildningssituation, (2006) I enlighet med skolans värdegrund? En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval läromedel. (2007) Romer i skolan, en fördjupad studie, rapportserie 292. (2008a) Med annat modersmål – elever i och skolans verksamhet, Rapport 321. (2008b)Allmänna råd för arbete med åtgärdsprogram , (1998) Half the battle: Understanding the impact of the Troubles on children and young people. 2006a Omhändertaganden av romska barn. (2006b) Social rapport . (2009a) Tillfälliga lösningar för permanenta behov – Uppföljning av kommunernas boendelösningar för hemlösa per- soner. (2009b) Boendelösningar för hemlösa personer – en kunskapsöversikt – En systematisk kartläggning av internationellt publicerade effektutvärderingar. (2010) En fast punkt. Vägledning om boendelösningar för hemlösa personer. (2010b) Social rapport . (2010c) Interkulturellt socialt arbete. SOU 1923:2 Förslag till lag om lösdrivares behandling m.fl. författ- ningar. SOU 1926:9 Betänkande med förslag till Lag om behandling av vissa arbetsovilliga och samhällsvådliga. SOU 1929:9 Betänkande med förslag till lagstiftning om åtgärder mot lösdriveri samt åtgärder mot sedeslöst leverne av skadlig art. SOU 1939:25 Betänkande med förslag om arbetsfostran. SOU 1949:4 Utredning med förslag om lösdriverilagens upphävande m.m. SOU 1956:43 Zigenarfrågan. Betänkande avgivet av zige- narutredning. SOU 1962:22 Samhällsfarlig asocialitet. Betänkande av särskilt till- kallad utredningsman. SOU 1967:18 Invandringen, problematik och handläggning. Invandrarna och minoriteter- na. SOU 1999:2 Steriliseringsfrågor i 1935-1975: Ekonomisk ersättning, Delbetänkande års steriliseringsutredning. SOU 2000:20 Steriliseringsfrågan i –1975: Historisk belysning, Kartläggning, Intervjuer. Slutbetänkande års steriliseringsutredning. SOU 2002:78 Arkiv för alla – nu och . SOU 2003:92 Unga vuxna utanför. SOU 2005:40 Rätten till mitt språk – förstärkt minoritetsskydd. SOU 2005:88 Vräkning och hemlöshet drabbar också barn. SOU 2006: 05 Utredningen om vanvård i den sociala barnavården. SOU 2006:19 Att återta mitt språk. SOU 2006: 40 Utbildningens dilemma – Demokratiska ideal och andrafierande praxis. SOU 2008:26 språken. SOU 2008:109 En Hållbar lärarutbildning. SOU 2009:16 Betänkande av . SOU 2009:28 Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. SOU 2009:38 Ingen får vara Svartepetter – Tydligare ansvarsfördel- ning inom . 2008, Bemötande av våldsutsatta kvinnor som tillhör de nationella minoriteterna, delredovisning. (2010) Hur mår nationella mino- riteter? (1996) Romer i – en situationsbeskriv- ning. Statsrådets förordning 1019/2003 om den riksomfattande delega- tionen för romska ärendet och regionala delegationer för romska ärenden, 4.12.2003. 2001:4, De nationella minoriteterna och kultur- livet, 2001. (1984) Slutrapport om den familje- pedagogiska verksamheten med finska zigenare i socialdistrikt 7–11 åren 1976–1983. Stortingsmelding (2001-2002) Nr. Nasjonale minoritetar i Noreg – Om statleg politikk overfor jødar, kvener, rom, romani- folket og skogfinnar. : Justis- og politidepartementet. Stortingsmelding (2003-2004) Nr. Erstatningsordning for krigs- barn og erstatningsordninger for romanifolk/tatere og eldre ut- danningsskadelidende samer og kvener. : Justis- og politi- departementet. (1987) Svenska öden och äventyr. , (1994). I nationalismens bak- vatten: hur svensken blev svensk och invandraren främling i , , (red.) Bryta, bygga, bo: Svensk historia underifrån. (1993) Bortom all ära och redlighet. Tattarnas spel med rättvisan. andra rapport /SR/II(2006)005/Swedish version. Antaget ACFC/OP/II(207)006. work Convention for the Protection of National Minorities. SÖ 2000:2 Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. SÖ 2000:3 Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. , (1963) Zigenerska. , (1952) Socialpsykiatriska synpunkter på de svenska zigenarna. , 49, s. 926–934. , (1966)Zigenarna i det svenska samhället. Sociala meddelanden 3–4. , (1976) The Gypsies in A socio-medical Study. Tatz, (1999) Genocide in (Dis- cussion Papers No 8). : ginal and Torres Strait (AIATSIS). Theissen, (2008). Object of trust and hatred: Public attitudes toward the TRC i , (red). Truth and reconciliation in South : Did the TRC deliver? (1904) Zigenare. Tillhagen, C.-H. (1965) Zigenarna i . Trankell, A. (1973) Kvarteret Flisan. Trankell, I. & Trankell, A. (1968) Problems of the Swedish Gypsies, Pedagogisk forskning, 3/4. , (2002) Från politik till praktik: de svenska sterili- seringslagarna 1935–1975. (2009) Unga romers situation – en intervju- studie, Underlagsrapport åt Delegationen för romska frågor. (2010) Kunskap för egenmakt. Minoritets- kvinnor och folkbildningen, 4-2010. Us taken-away kids: Commemorating the 10th anniversary of Bringing them home report. : Human Rights and Equal Oppor- tunity Commission. Tillgängligt på: . au/bth/taken/index.html of Action, World Conference on Human Rights, 14–25 1993. A/CONF.157/23 12 1993. (2010) Rapport från projekt , opublicerad. stad (2009) Romers situation i . Slutrapport 2009- 04-03, Förstudie, opublicerad stencil. , Hans (1989) Lösdriveri och Industrialism: om lös- driverifrågan i –1940. Weller, , red. (2005) The Rights of Minorities. A Commentary on Framework Convention for the Protection of National Minorities. (2007), Minority Rights. A Commen- tary on the Jurisprudence of International Courts and Treaty Bodies. , (1975) Familjepedagogik för zigenska flykting- familjer i Trankell, A. ), Invandrarproblem. , (1981) Ideologi och etniskt oberoende i , , , E. & Swedin, B. (red.) Att leva med mångfalden. , (1984) Majoritet om minoritet. , (1987) Den toleranta opinionen. , , , 2009, Hur blev det med anställningen?, opublicerad underlagsrapport till Delegationen för romska frågor. , W. (1997) In Search of the True Gypsy. From Enlighten- ment to . , (2008) Hur ska romernas deltagande/inflytande bli starkare i ?, underlagsrapport till Delegationen för romska frågor, stencil. och (1991) Paradoxes of multiculturalism: Essays on . , (1971) Utvecklingen på zigenarskolan i läsåren 1967/68 och 1968/69. Delegationen för romska frågor En delegation för romska frågor inrättas för att, med utgångspunkt i internationella åtaganden om att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i . Arbetet förutsätter en nära dialog och samverkan med romer. Delegationen skall utreda romers situation i genom att inhämta, sammanställa, analysera och redovisa erfarenheter och kunskap som finns på området samt lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället skall kunna förbättras. Delegationen skall också främja och stödja kommunala projekt och verksamheter som syftar till att förbättra romers situation. Slutligen skall delegationen informera och sprida kunskap om romer och romers situation i samt uppmuntra kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter och kommuner. konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk beslutade att godkänna regeringens förslag om att skall ratificera två Europarådskonventioner, dels ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (ramkon- ventionen), dels den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen) (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). ställde sig bakom regeringens förslag om att de nationella minoriteterna i är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar samt att samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch är minoritetsspråk i . Rätten till skydd för de nationella minoriteterna och minoritets- språken är enligt ramkonventionen och minoritetsspråkskonven- tionen en integrerad del av det internationella skyddet för de mänskliga rättigheterna. är genom konventionerna förplik- tigat att förverkliga dessa rättigheter. har genom ramkon- ventionen åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder för att inom alla områden av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet främja fullständig och effektiv jämlikhet mellan romer, i egenskap av nationell minoritet, och den övriga befolkningen. Genom mino- ritetsspråkskonventionen har åtagit sig att vidta åtgärder för att minoritetsspråken bevaras och utvecklas. Romer är alltså en av de nationella minoriteterna och chib är ett av minoritetsspråken. Romer har levt i sedan 1500- talet och alltsedan dess har nya grupper av romer kommit till under olika tidsperioder från flertalet länder i . lever därför i flera grupper romer, såsom svenska, finska (kalé), utomnordiska och nyanlända romer från f.d. . finns också gruppen resande i och många av dessa identifierar sig med den romska gruppen. Även om de romska grupperna sinsemellan har olika traditioner och talar olika varieteter av chib, finns det en sammanhållning och en känsla bland romer att de är ett folk. Under århundraden har romernas tillvaro i präglats av diskriminering och utanförskap. Övergrepp mot romer i form av fördrivning, tvångsförflyttning, näringsförbud, invandringsförbud, tvångssterilisering och tvångsassimilering har förekommit. Detta har inneburit att det än finns en misstro mot myndigheter bland många romer. En rad olika statliga och kommunala insatser har genomförts för att komma till rätta med dessa kränkningar och för att förbättra romers situation i . Exempelvis har barns och ungas särskilt utsatta situation inneburit att åtgärderna inriktats på att bl.a. förbättra förutsättningarna för deras skolgång. Till följd av dessa insatser har situationen delvis förbättrats. detta är diskriminering och utanförskap fortfarande en verklighet för många romer. har insatserna från statens sida för att förbättra situationen för den romska gruppen i i allt högre utsträck- ning utformats i dialog och samverkan med romska företrädare. tog tillsammans med Nordiska fram en rapport om situationen för romer i med förslag till åtgärder, Romer i – en situations- beskrivning. Detta ledde till att regeringen tillsatte en arbetsgrupp med romska representanter och företrädare för myndigheter som 1997 redovisade sitt uppdrag i rapporten i – till- sammans i förändring. Som ett resultat av att romer har blivit erkända som en nationell minoritet i har samrådsformerna mellan regeringen och romerna utvecklats ytterligare och 2002 tillsattes rådet för romska frågor, som är ett rådgivande organ till regeringen i frågor som rör romer. Det statsråd som har ansvar för nationella minoriteter är ordförande i rådet. I rådet ingår företrädare för romska riks- organisationer och representanter för , Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering (DO), , Forum för levande historia och Kommuner och Landsting. Rådets arbete skall enligt regeringsbeslutet fortgå längst t.o.m. . Inom ramen för den statliga minoritetspolitiken genomförs även andra åtgärder i syfte att förbättra situationen för romer i . Förutom rådet för romska frågor har en arbetsgrupp med romska kvinnor inrättats för att diskutera och synliggöra romska kvinnors situation samt stärka deras möjligheter till inflytande. DO genomförde på regeringens uppdrag –2004 ett särskilt projekt för att motverka diskriminering av romer och har efter att detta projekt avslutats och redovisats fått ett fortsatt uppdrag att arbeta vidare med denna fråga. Statligt stöd lämnas till Bilaga 1 SOU 2010:55 romska organisationer och även till romska kulturprojekt via . Myndigheten för skolutveckling arbetar med att utveckla verk- tygen för modersmålsundervisning på bl.a. chib. har dessutom fått ett regeringsuppdrag att göra en fördjupad studie av romska barns och ungdomars situation i den svenska skolan. Vidare bedriver Forum för levande historia ett projekt om romer som har sin utgångspunkt i Förintelsen. Åtgärder har genomförts även på nivå inom till exempel områdena utbildning, arbetsliv och kultur, även om om- fattningen av sådana åtgärder varierar stort mellan olika kommuner. Romer har varit och är fortfarande i högsta grad en transnationell minoritet. Det finns uppskattningsvis 10 miljoner romer runt om i och situationen för dem är svår på många håll. Såsom nämns ovan har dessutom en stor grupp av de romer som är bosatta i invandrat från andra europeiska länder. I arbetet med romska frågor i är det därför väsentligt att beakta den internationella utvecklingen och erfarenheterna. Romernas situation uppmärksammas särskilt inom det internationella sam- arbetet i till exempel Europeiska unionen (EU), och (). har även bilateralt utbyte i frågor som rör romer med till exempel och . Behovet av en delegation för romska frågor En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna De svårigheter som många romer i möter är omfattande, trots de åtgärder för att förbättra deras situation som vidtagits. Detta framgår bl.a. av regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006–2009 (skr. 2005/06:95). Skrivelsen, som presenterades , innehåller dels en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i , dels en sammanställning av åtgärder som har eller kommer att vidtas inom skilda politikområden för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Av kartläggningen framgår bl.a. att det råder ojämlikhet mellan romer och den övriga befolkningen inom så gott som alla livets centrala områden, såsom i skolan, i yrkeslivet, och på bostadsmarknaden, och att romer som grupp är särskilt utsatta för diskriminering. Regeringen aviserar därför i skrivelsen att ett antal åtgärder kommer att vidtas för att förbättra situationen för romer i . Kartläggningen i skrivelsen baseras på synpunkter och material som samlats in från bland andra internationella organ, statliga myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda orga- nisationer. Synpunkter från internationella organ, statliga myndigheter, kommuner och enskilda organisationer, m.m. Synpunkter avseende romernas situation har framförts till från ett antal internationella organ. kommission mot rasism och intolerans (ECRI) framför exempelvis i sin tredje rapport om (CRI (2005)26) att svenska myndigheter dels bör förbättra romernas situation och vidta åtgärder för att motverka rasism och diskriminering, dels öka romernas inflytande genom att utveckla samrådsformer på såväl nationell som regional och lokal nivå. kommissarie för mänskliga rättigheter underströk i sin rapport från ett besök i att romer i drabbas hårt av fördomar och diskriminering, vilket leder till svårigheter inom vissa områden, såsom utbildning, arbete och bostad. Vidare poängterades i rapporten att det krävs åtgärder för att förbättra förhållandena när det gäller romska barns skolgång. Det framfördes att den svåra situation som romer i ställs inför måste angripas på ett samlat sätt så att alla områden i livet omfattas. De synpunkter som regeringen fått från bl.a. dessa interna- organ kräver att romernas situation utreds samlat. Rapporten från det tidigare nämnda projekt som DO genom- förde –2004 visar att romer är marginaliserade inom många delar av det svenska samhället och att romer i stor utsträck- ning står utanför den demokratiska processen. I rapporten framförs att denna oroväckande bild kan ses som en följd av långvarig och genomgripande diskriminering i och i de länder romer har invandrat från. Rapporten lyfter också fram att kunskapen om romer bland den övriga befolkningen är mycket begränsad, medan däremot antiziganistiska tankemönster med fördomar och negativa föreställningar är vanligt förekommande och sällan ifrågasätts. Av DO:s rapport framgår alltså att det finns ett stort behov av att information om romer och romers situation i tas fram och sprids. () har uppmärksammat romska barns och ungdomars situation i , senast i sin årsrapport . BO har utifrån romska barns och ungdomars synpunkter identi- fierat olika områden som är viktiga att arbeta vidare med för att förbättra situationen för dem. Det handlar bl.a. om romska flickors och pojkars villkor och behov av stöd i skolan, behovet av utbildning och kunskapsspridning om romsk kultur samt vikten av samverkan med föräldrarna för att förbättra romska flickors och pojkars situation i samhället. Även i den dialog som regeringen har med representanter för romska organisationer, till exempel i rådet för romska frågor, framförs kontinuerligt att förhållandena för många romer i är svåra. Svårigheterna omfattar alla samhällsområden och handlar ofta om verksamheter som till stora delar hanteras på den kommu- nala nivån. Flera kommuner har vänt sig till regeringen och efter- frågat stöd i det kommunala arbetet med att förbättra situationen för de romer som bor i kommunen. Regeringen konstaterar att det finns ett stort behov av att stödja och främja kommunala initiativ för att förbättra romers situation. Kunskapen om romers hälsosituation är bristande. Kun- skap om i vilken utsträckning äldre romer får den vård och omsorg som de önskar och har rätt till saknas också. Behovet av ett långsiktigt och samlat angreppssätt För att bidra till en förbättring av situationen för romer i finns det ett behov av att vidta ytterligare åtgärder för att synlig- göra och motverka de mekanismer som styr diskrimineringen av romer och som hindrar romer att på lika villkor som den övriga befolkningen delta inom samhällslivets olika områden. Detta är en uppgift som kräver ett samlat och långsiktigt angreppssätt med fokus på insamling och spridning av kunskap. Genom att tillsätta en delegation för romska frågor blir det möjligt att på statlig nivå göra en sammanhållen satsning i syfte att förbättra situationen för romer i . En delegation för romska frågor inrättas för att, med utgångspunkt i internationella åtaganden om att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i . Arbetet förutsätter en nära dialog och samverkan med romer, såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Delegationens arbete består av tre huvuduppgifter. Den första huvuduppgiften är att utreda romers situation i genom att inhämta, sammanställa, analysera och redovisa erfarenheter och kunskap som finns på området samt lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället skall kunna förbättras. Om det krävs kan delegationen göra kompletterande studier. Den andra huvuduppgiften är att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter i olika delar av landet som syftar till att förbättra romers situation. Det kan till exempel handla om att främja samråd mellan kommunala företrädare och romska representanter på orten. Det kan också innebära att stödja initiativ som bygger på dessa samråd. Den tredje huvuduppgiften är att informera och sprida kunskap om romer, bl.a. deras kultur och historia, och om romers situation i till allmänheten, myndigheter och kommuner. I detta ingår att stödja och uppmuntra kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter och kommuner. En annan viktig del i detta är att informera och sprida kunskap i skolor om romers kultur och villkor. Inom ramen för huvuduppgifterna skall delegationen arrangera konferenser och seminarier, delta i internationellt samarbete i romska frågor samt undersöka behovet av och möjligheterna till uppbyggnad av romska institutioner. Delegationen skall i sina aktiviteter särskilt uppmärksamma romska barns och ungdomars villkor och behov av stöd samt kvinnors och flickors situation. Delegationen skall också uppmärksamma situationen för äldre romer samt romer med funktionshinder. Ett jämställdhets- respek- tive ett barnperspektiv skall genomgående integreras i delegatio- nens analyser och förslag. Delegationen skall arbeta utåtriktat. Dialog skall utgöra en väsent- lig del av delegationens verksamhet. Representanter för romska organisationer skall utgöra minst en referensgrupp till delegationen. Delegationen skall i relevanta frågor samråda med berörda aktörer, såsom , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , Barnombuds- mannen, , Myndigheten för skolutveckling, Forum för levande historia, , Delegationen för mänskliga rättigheter i och Kommuner och Landsting. Delegationen skall respektive 2008 redovisa till regeringen den verksamhet som har bedrivits i delega- tionen under respektive år. Delegationen skall vidare till regeringen slutredovisa uppdraget och sam- tidigt lämna förslag till hur arbetet för att förbättra romers situa- tion skall fortsätta efter det att delegationen har avslutat sitt arbete. Tilläggsdirektiv till Delegationen för romska frågor (Ju 2006:10) Reviderat uppdrag och förlängd tid Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för och jämställdhetsdepartementet en kom- mitté i uppdrag att vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i (dir. 2006:101). Kommittén antog namnet Delegationen för romska frågor (Ju 2006:10). Delegationen har tre huvuduppgifter. Den första huvuduppgiften är att utreda romers situation i . Den andra huvuduppgiften är att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter i olika delar av landet som syftar till att förbättra romers situation. Den tredje huvuduppgiften är att informera och sprida kunskap om romer och om deras situation i till allmänheten, myndigheter och kommuner. Delegationen har redovisat den verksamhet som har bedrivits i delegationen respektive 2008. Enligt direktiven ska delegationen slutredovisa uppdraget. Regeringen ger nu Delegationen för romska frågor i uppdrag att fram till avsluta sitt arbete med huvud- uppgift två och tre, dvs. att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter i olika delar av landet respektive att informera och sprida kunskap om romer. Delegationen ska efter enbart arbeta med huvuduppgift ett, dvs. att utreda romers situation i genom att inhämta, sammanställa, analysera och redovisa erfarenheter och kunskap som finns på området samt lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället ska kunna De erfarenheter och kunskaper som arbetet med huvud- uppgift två och tre givit ska tas med i detta utredningsarbete. Uppdraget ska slutredovisas då också den verksamhet som har bedrivits i delegationen ska redovisas. (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn.