sou · GZB310 · 2011-02-02 00:00:00 — Rege- ringen har i regleringsbrevet 2011 för anslaget Stöd till idrotten ökat det direkta bidraget till Dopinglaboratoriet från till . Analyserna som görs för RF:s räkning debiteras inklusive mer- värdesskatt. Att mervärdesskatt ska debiteras innebär en nackdel ur konkurrenssynpunkt för Dopinglaboratoriet, då andra ackrediterade dopningslaboratorier inte debiterar mervärdesskatt eller debiterar en lägre sådan. Denna nackdel blir än mer uppenbar då RF inte är mervärdesskattepliktig och därför inte heller kan dra av den betalda mervärdesskatten i sin verksamhet. För maskininköp dras mervärdesskatten centralt inom och avskrivningsunderlaget blir därför fritt från mervärdesskatt. Förutom analysverksamheten deltar laboratoriet i andra verksam- heter. Det finns ett samarbete mellan Dopinglaboratoriet och Doping- jouren där två doktorander arbetar med avhandlingar inom testo- steronmetabolism dess genetik och biverkningar. Behov av ett av ackrediterat dopningslaboratorium från Dopinglaboratoriet och uppgifter som jouren har är av bety- delse för detta samarbete. har Dopinglaboratoriet samarbetat med en forskar- grupp (nu MAIIA Diagnostics) från före detta Diagnostika och på en ny metod för att avslöja blod- dopning med erytropoietin (EPO). Metoden tar enbart mot nuvarande metod som tar . Metodutvecklingen har fått stöd från och . Den slutgiltiga valideringen av metoden kommer att utföras . Metoden kommer i första hand att användas som en snabb- screening för att enkelt kunna ta bort negativa prover från fortsatt analys. Dopningslaboratoriechefen deltar i de av Statens folkhälso- institut anordnade mötena med Centrala samverkansgruppen och ingår i den av administrerade expertgruppen, som har till uppgift att identifiera de substanser som kan omfattas av lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel (dopnings- lagen). För att förmedla kunskap om olika dopningssubstanser del- tar chefen också i sammanträden och i möten med kommissionens Medicinska råd. Avdelningen för klinisk farmakolog leder en grupp med repre- sentanter från olika delar i landet som ska producera en medicinsk handledning för sjukvården när det gäller missbruk av AAS. Hand- ledningens delar innehåller identifikation, bemötande, diagnostise- ring och behandling. 12.3WADA:s krav för ackreditering Den av beslutade Internationella standarden för laboratorier (ISL) och tillhörande tekniska dokument specificerar de kriterier som måste uppfyllas för ackreditering och en årlig förnyad ackreditering av , inbegripet främst även ISO/IEC 17025 standarden som måste följas för att produktionen av godkända analysresultat och bevisunderlag ska kvalitetssäkras. I ISL kapitel fyra beskriver vilka krav den ställer på laboratorier som önskar att bli ackrediterade av . I det ingår att genomgå en process som börjar med intresseanmälan, redo- visning av laboratoriets struktur och verksamhet. Efter besök från ges förslag och rekommendationer som kandidatlaboratoriet ska svara på. Följande punkter måste laboratoriet positivt klara av: Behov av ett av ackrediterat dopningslaboratorium uppnå ackreditering av standarden för laboratorium ISO/IEC 17025, utarbeta en plan för och implementering av forskningsverksamhet och kunskapsutbyte, och delta i en revision av verksamheten och förhålla sig till de förslag och rekommendationer som följer av denna för att slutligen kunna få en ackreditering av . I samma kapitel i ISL framgår även vad som krävs av ett laboratorium för att klara att bli ackrediterat av på nytt, vilket är mer intressant i det svenska perspektivet eftersom det rör Dopinglabora- vid i . En viktig utgångspunkt är att laboratoriet ska upprätthålla sin ISO/IEC 17025 ackreditering, delta i externa kvalitetsbedömningsprojekt och dokumentera att laboratoriet alltjämt uppfyller de krav som ställs på nyackrediterade laboratorier. Vidare ställs krav på att labora- genomför minst 3 000 analyser och deltar framgångs- rikt i årliga utvärdering av laboratoriets efterlevnad av ISL och andra berörda bestämmelser. Av redovisningen ovan av antal analyser per laboratorium och år framgår att av de nuva- rande ackrediterade laboratorierna analyserar åtta laboratorier mindre än 3 000 dopningsprover . Av ISL framgår även att laboratorier som inte uppfyller kraven för en förnyad ackreditering kan stängas av och ytterst förlora sin ackreditering. Bland de förändringar som beslutat att ställa fr.o.m. är att varje ackrediterat laboratorium självt ska genom- föra alla typer av analyser i sitt eget laboratorium. En följd av det senare är att laboratorier kan köpa in analyser från andra ackrediterade laboratorier vilket sker . I sig är det kostnads- drivande att varje laboratorium måste köpa in ofta dyrbar teknisk utrustning som ibland inte används särskilt ofta. Ovan har pekats på konsekvenser för Dopinglaboratoriet i av att det krävs att det ska köpa in en teknisk utrustning och utbilda personal i ett kvalificerat analysarbete för att kunna göra 30 analy- ser , till en investeringskostnad på samt därtill kommande utbildningskostnader då analysmetoden kräver särskild kompetens som underhålls genom regelbunden analysverk- samhet. köps dessa analyser in vilket dels bidrar till att minska kapitalkostnaden vid andra ackrediterade dopningslaboratorier och Behov av ett av ackrediterat dopningslaboratorium minskar kostnaden vid laboratoriet i , dels upprätthålls analyskompetensen i det säljande laboratoriet genom att fler analyser genomförs vilket är nödvändigt för hög validitet i analysresultaten. strävar efter att få en mer standardiserad och harmoni- serad verksamhet vid alla de 34 dopningslaboratorierna som är ackre- diterade och att denna åtgärd är ett led i detta kvalitetsarbete. Det beslutade kravet på ackrediterade dopningslaboratorier att de måste genomföra minst 3 000 analyser är ett led i samma riktning. Mycket talar för att den inslagna vägen kommer att fortsätta och att den geografiska spridningen av de ackrediterade laboratorierna kommer att förändras så att det blir färre dopningslaboratorier i . Om det blir fler dopningslaboratorier i andra världsdelar blir både en politisk och ekonomisk fråga. Enligt direktiven ska utredningen granska och analysera förut- sättningarna för och behoven av ett av ackrediterat dop- ningslaboratorium i samt lämna förslag inom detta område. Utredningen anser att mycket talar för att kommer att höja kraven på ackrediterade dopningslaboratorier ytterligare för att därigenom öka harmonisering och standardisering av analysmetoder och analysresultat. Denna utveckling ska dock ses mot att antalet dopningskontroller och medföljande antal analyser har ökat påtag- ligt och förmodligen kommer att fortsätta att öka totalt sett i världen. Av det som framhållits ovan kan förstås att det finns en potential att öka antalet analyser vid laboratorier genom att erbjuda analyskompetensen till olika antidopningsorganisationer. Det är ett sätt att möta utvecklingen som sannolikt kommer att bli än svårare finansiellt för mindre dopningslaboratorier som strävar efter att få eller bibehålla ackreditering av . I organiserad idrott inom genomfördes sammanlagt drygt 10 000 dopningskontroller som analyserades vid de tre av ackrediterade dopningslaboratorierna som finns i , och . Om det inte funnits något ackre- diterat dopningslaboratorium i så skulle ett nordiskt sam- arbete kunnat vara en möjlighet genom ett gemensamt dopnings- laboratorium med drygt 10 000 analyser . Men i det tidsmäs- siga perspektiv som utredningen kan bedöma förefaller ett gemensamt nordiskt dopningslaboratorium inte vara en möjlig väg framåt. Behov av ett av ackrediterat dopningslaboratorium Dessutom föreslår utredningen att möjligheten att genomföra dopningskontroller även utanför RF-idrotten ska öka. som har lagt ned sitt eget laboratorium och som har ökat kontrollverksamheten vid gym- och träningsanläggningar har under- hand konstaterat att det skulle varit intressant att ha kvar ett av ackrediterat dopningslaboratorium. Som framgår av kapitel 9 tydliggör utredningen rättsläget och vilka förutsättningarna är för att genomföra dopningskontroller på gym- och träningsanläggningar utanför den organiserade RF-idrotten. Det medför att den tjänst som Dopinglaboratoriet i tillhanda- håller kan förväntas bli mer efterfrågad och att kundunderlaget där- igenom ökar och breddas . I togs 2009 över 1 600 dopningskontroller på gym- och träningsanläggningar som analyserades på dopningslaboratoriet i . Mot denna bakgrund kan antas att behovet av de tjänster som Dopinglaboratoriet i tillhandahåller i kommer att öka. Dopinglaboratoriet i kostnader har redovisats ovan. Den huvudsakliga köparen av analystjänsterna som Dopinglaboratoriet tillhandahåller är som tidigare angetts RF. Köpet regleras i ett avtal om antal analyser och kostnaden för detta. betalade RF för analyserna. Dopningslaboratoriet fick där- utöver ett riktat bidrag från staten på , har bidraget ökat till . Därutöver säljer Dopinglaboratoriet analystjänster till andra, däribland riks- idrottsförbund. Finansieringen av Dopinglaboratoriet sker således i huvudsak genom statliga bidrag för antidopningsverksamhet genom RF. Utredningen har varit i kontakt med flera antidopningsorganisa- tioner i andra länder som muntligt redovisat vilka kostnader de betalar för sina analyser vid olika dopningslaboratorier. Av affärs- mässiga skäl har uppgiftslämnare inte önskat att sådana uppgifter blir allmänt kända. Utredningen kan konstatera att utifrån de upp- gifter som inhämtats kostar analyser i genomsnitt mellan och , där laboratoriet i ligger i den övre regionen. Analyskostnaden i enskilda fall varierar självklart med vilken typ av analys som ska göras. Behov av ett av ackrediterat dopningslaboratorium Utredningen kan även notera utifrån samma uppgiftslämnare att flera laboratorier får omfattande finansiellt stöd från det allmänna. Ett exempel är ett laboratorium som får ett grundstöd av staten på motsvarande . Bedömning: Det finns en potential att utveckla verksamheten vid Dopinglaboratoriet i . Vikten kommer att öka framöver av att ha ett av ackrediterat dopningslaboratorium för att framgångsrikt kon- kurrera om värdskap av internationella idrottsevenemang. Utredningen föreslår i kapitel 7 att den nya NADO:n bör ta över den verksamhet som RF bedriver avseende bl.a. dopnings- kontroller inom idrotten och därigenom ansvaret att köpa analys- tjänster. Det faller sig naturligt att anta att det i vart fall inom den förutsägbara framtiden blir i ett fortsatt samarbete med Doping- laboratoriet i . På kommer troligen olika alternativ att prövas, inte minst har utredningen pekat på Dopinglaboratoriets eget ansvar att pröva nya lösningar i samarbete med olika aktörer såväl nationellt som internationellt. Utredningen bedömer att det här finns en poten- tial att utveckla verksamheten. Värt att notera i det sammanhanget är det ökade behovet av analyser av dopningsprover internationellt som skett . Utifrån den utveckling som sker med de ökade krav som ställer på de ackrediterade laboratorierna bedömer utredningen att det finns en potential för att utveckla de konkurrensfördelar som har genom ett eget av ackrediterat dopningslabora- torium. En förutsättning för Dopinglaboratoriet i långsiktiga överlevnad är att laboratoriet anstränger sig att utöka sin verksam- het såväl genom att aktivt erbjuda sina tjänster till antidopnings- organisationer i länder som upphandlar dopningsanalystjänster och andra aktörer som har behov av sådana analyser som Dopinglabora- har kompetens att utföra. Dopinglaboratoriets integritet i den interna organisationen är viktig för att uppnå en förnyad ackreditering av , men det Behov av ett av ackrediterat dopningslaboratorium är lika viktigt att de samlade resurser som finns i organisationens olika laboratorieverksamheter kommer Dopinglaboratoriet till del. Ett rationellt användande av Dopningslaboratoriets resurser gör också att den överkapacitet som uppges finnas kan vid behov användas för annan verksamhet vid avdelningen Klinisk farmakologi vid . Ett alternativ för Dopinglaboratoriet är också att söka samarbete med privata aktörer som framgångsrikt verkar inom antidopning och utför omfattande kontrollverksamhet på uppdrag från såväl inter- nationella idrottsförbund som enskilda nationella antidopnings- organisationer. Ett sådant samarbete skulle kunna medföra en utö- kad verksamhet och ökad konkurrenskraft för Dopinglaboratoriet. Detta skulle kunna vara till nytta för såväl idrottens organisationer, laboratoriet, privata aktörer som staten. Staten har engagerat sig för att få fler stora internationella idrotts- evenemang till vårt land och stödjer aktivt RF i att verka för detta. Utredningen bedömer att vikten kommer att öka framöver av att ha ett av ackrediterat dopningslaboratorium för att fram- gångsrikt konkurrera om värdskap av internationella idrottsevene- mang. Likaledes kan det antas att behovet av ett dopningslabora- torium kommer att öka som konsekvens av utredningens förslag till dopningskontroller utanför idrotten. 13.1Kostnader för antidopningsverksamhet inom idrotten Den antidopningsverksamhet som bedrivs inom (, RF) finansieras genom statsbudgetens utgiftsområde 17, anslag 13.1 Statens stöd till idrotten. anslog regeringen ett bidrag till RF om för anti- dopningsverksamheten inom idrotten. Stödet anvisas i en sär- skild anslagspost och fördelas dels som ett bidrag till antidopnings- verksamheten inom RF-idrotten om , dels ett bidrag till dopningslaboratoriet vid i om , dels ett bidrag till Dopingjouren vid samma sjukhus om . har det sam- lade bidraget till antidopningsverksamhet inom idrotten ökat med vilket ges som ett förhöjt bidrag till dopnings- laboratoriet. RF har internt beräknat sin budget för antidopningsverksamhet 2010 med följande utgångspunkter. Antidopningverksamheten bud- geteras för RF:s direkta verksamhetskostnader och en schablon- beräknad kostnad för personal-, kansli- och teknikresurser. Denna schablonmetod som beräknas för varje anställd som arbetar med antidopningsverksamheten har RF använt och bedöms ge en rättvis bild av faktiska kostnader. Gruppen som arbetar med antidopningsverksamhet inom RF uppgår till tio anställda. Nedan följer en förklaring till beräkningarna i budgeten . Denna schablon uppgår till för varje anställd och inne- fattar lön med lönebikostnader samt kostnader för overhead, löne- administration, kontorsservice och redovisning. Schablonen är den genomsnittliga nivån på löner med lönebi- kostnader (lön, sociala avgifter, semesterlön och pensionspremier). Personalutbildning ingår inte och budgeteras utanför schablonen. Schablonen uppgår till för varje anställd och är den genomsnittliga kostnaden för en arbetsplats inklusive gemensamma utrymmen. Den inbegriper kostnader för att ha en komplett arbets- plats förutom dator och skärm. Exempel på dessa kostnader är del av RF:s inhyrda pool av bilar, företagshälsovård, frukt, fika, motions- och fritidsaktiviteter, el, porto, telefon, kontorsmaterial, kopiering samt hyra, drift, service och förråd för verksamhetslokalerna. Dessutom ingår kostnader för personalmatsal och pentryn. Lokalytan är framräknad till 21 kvm/anställd, inklusive gemensamma utrymmen. Denna schablon uppgår till för varje anställd. Kost- naden innefattar dator och skärm, licenskostnader för program- varor, uppdateringar, drift, support och underhåll av nätverket och varje persons IT-konto. Summa schablonresurskostnader och verksamhetskostnader Summa schablonresurskostnader för antidopningsverksamhet inom RF uppgår till för varje anställd. Detta innebär en samlad schablonkostnad enligt ovan med . De direkta verksamhetskostnaderna uppgår till . En företagsförsäkring är tecknad för verksamheten. Nedan återges den budget som RF har upprättat för förbundets antidopningsverksamhet. Tabell 13.1 Antidopningsbudget 2010 Fasta kostnader löner och kansli etc. Forskning och utvecklingsbidrag till dopinglaboratoriet Kontroller (funktionärer) provtagning Kontroller (utrustning m.m.) material, utrustning, frakter och eget datasystem Kontroller (externa) beställda kontroller Juridik, främst översättning Samverkan (RS), Dopingjouren och konferenser Antidopningsverksamhet inom idrotten som den nya nationella anti- dopningsorganisationen (NADO) ska ansvara för har beskrivits i avsnitt 7.2.5. Att bryta ut antidopningsverksamheten från RF och förlägga den i en särskild organisation kommer att medföra ökade kostnader för att bedriva samma verksamhet som . Erfarenheter från och visar på att de fasta kostna- derna för personal, kansli och behov av inköpta tjänster kan komma att öka med cirka 20–när en NADO bildas genom att den bryts ut från ett riksidrottsförbund. Dessa uppgifter har inhäm- tats från respektive NADO:ns högsta chef vid de studiebesök som utredningen genomfört. I de förväntat ökade kostnaderna ingår för en NADO i att tidigare nyttjande av gemensamma tjänster i RF upphör och att NADO:n får införskaffa dessa tjänster på egen hand. Att vara en självständig organisation i egna lokaler medför kostnader inom funktioner som administration, ekonomi, juridik och personal. Då NADO:n hanterar känsliga uppgifter om enskilda finns också ett behov av säkerhetsåtgärder, exempelvis bevakad entré till lokalerna. Vidare bör medel beräknas för att utöka arbetet med att bistå idrottsorganisationer utanför RF som är bundna av Världsantidop- ningskoden och som önskar och behöver stöd för att utveckla ett antidopningsprogram som följer kodens bestämmelser. Utredningen har inte genomfört en exakt kalkyl för de merkost- nader som uppstår. Det bör göras separat förslagsvis i en särskild organisationskommitté som bör tillsättas av staten och RF efter det att överenskommelse nåtts om att gå vidare med de åtgärder som utredningen föreslår. Utredningen anser dock att kostnaderna kommer att öka. Uti- från erfarenheterna från och så behövs ett utökat bidrag för att möte de ökade kostnader som följer av att antidop- ningsverksamheten i RF bryts ut och etableras i en egen organisa- tion. I det ingår också att ersättning framöver behöver beräknas för det arbete som , anmälningsråd, medicinska råd och revisorer ska göra. Världsantidopningskoden och kvalitén i antidopningsarbetet inom idrotten utvecklas fortlöpande vilket ställer ökade krav främst på NADO:n. Utredningen noterar att det medfört behov av förstärkta resurser för antidopningsarbetet och förutser att behovet kommer att öka även framöver. Verksamhet för att bistå idrotts- organisationer utanför RF bör vara prioriterat, där initialt arbetet med att utveckla deras antidopningsprogram som följer Världsantidop- ningskodens bestämmelser är särskilt viktigt. Därtill kommer utveck- lingen av det internationella arbetet mot dopning som utredningen i avsnitt 8.7 föreslår ska prioriteras. Utredningen konstaterar att ett utökat bidrag behövs för att NADO:n ska kunna fullfölja verk- samheten inom dessa tre områden. 13.2Kostnader för antidopningsverksamhet utanför idrotten NADO:n föreslås i avsnitt 7.3.3 få följande uppgifter utanför idrotten: Initiera forskning om antidopningsfrågor i samhället och ge råd inför sådan forskning, bygga upp och fortlöpande uppdatera en nationell kunskaps- bank inom antidopningsområdet, bedriva förebyggande antidopningsåtgärder riktade till gym- och träningsanläggningar, riktad utbildnings- och informationsverksamhet inom antidop- ningsområdet, övrig informations- och opinionsbildande verksamhet inom anti- dopningsområdet, och upprätta ett samarbeta med i frågor av betydelse i det förebyggande arbetet mot dopning. Ovanstående uppgifter ska komplettera de insatser som görs av och utredningen förutsätter att institutet och NADO:n kommer att samarbeta med varandra för att bästa effekt av resurserna ska kunna nås. ges Dopingjouren ett samlat bidrag på för att uppfylla ett nationellt antidopningsansvar. Det ansvaret föreslås nu flyttas över till den nya NADO:n. Där- igenom föreslås också att det samlade årliga statliga bidraget som getts för detta ändamål framöver ges som bidrag till antidopnings- verksamheten som NADO:n ska bedriva. Bidraget ska ges för att bygga upp och uppdatera en nationell kunskapsbank och för att genomföra riktad nationell utbildnings- och informationsverksamhet inom antidopningsområdet. I takt med att dopningsfrågorna i sam- hället har uppmärksammats genom statens aktiva folkhälsopolitik har också medvetenheten om dopningens skadeverkningar ökat regio- nalt och lokalt. Det har medfört ett ökat behov av samordning och kompetensutveckling. Därför behövs ett tydligt nationellt ansvar inom frivillighetssektorn som komplement till det arbete som gör inom myndighetssfären. Innehållsmässigt står begreppet kunskapsbank för att samla kunskap och att till- handahålla utbildning och information på nationell nivå. Det är ett utökat ansvar som NADO:n ges gentemot den verksamhet som Dopingjouren har bedrivit med statligt stöd. Det nuvarande samlade statliga bidraget till Dopingjouren som ska föras över till NADO:n har varit oförändrat och behöver därför räknas upp för att möjliggöra att NADO:n kan fullgöra sitt uppdrag. En del i uppbyggnaden av en kunskapsbank är även uppgiften att initiera forskning om antidopningsfrågor i samhället och ge råd inför sådan forskning. Det är en viktig uppgift och för det behövs en fortlöpande finansiering av verksamheten. föra förebyggande antidopningsåtgärder, inklusive dopningskon- troller, riktade till gym- och träningsanläggningar bör ske på affärs- mässiga villkor. Eftersom ägare av gym- och träningsanläggningar inte är tvingade att bedriva antidopningsverksamhet så är de kostnader som uppstår för dem ett frivilligt åtagande. Resurser behöver dock ställas till NADO:ns förfogande för att utveckla, upprätthålla och vidareutveckla en modell för arbetets bedrivande. Som stöd till de uppgifter som NADO:n förslås få i arbetet mot dopning utanför idrotten föreslår utredningen att utöver bidraget som getts till Dopingjouren ska ett årligt utökat bidrag beräknas. Det är nödvändigt för att genomföra de uppgifter som utredningen föreslår att NADO:n ska ha, vilka redovisas ovan. Utredningen har beräknat behovet av ökade bidrag till den nya nationella antidopningsorganisationen till utöver det som anslås till den verksamhet som beskrivits ovan. Det ska då räcka till att utveckla verksamheten i enlighet med utred- ningens förslag. Beräkningen bygger på att NADO:n påbörjar sitt arbete efter dess bildande. Inledningsvis kan det behövas något mindre bidrag innan verksamheten byggts ut men behövs bidrag till omställningskostnader vid bildandet som kan förväntas vara av motsvarande nivå. Förslag: Den nybildade nationella antidopningsorganisationen ska anvisas ett årligt statligt bidrag på för anti- dopningsverksamhet penningvärde. Bedömning: En organisationskommitté bör tillsättas av staten och för att närmare planera bildan- det av en ny nationell antidopningsorganisation. Utredningens förslag till finansiering kan sammanfattas så här. En ny NADO får ett samlat bidrag på för antidop- ningsverksamhet som föreslås ingå som en särskild anslagspost i anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Förslaget till finansiering medför att följande anslag och anslagsposter beräknat stats- budget förs dit. Det befintliga bidraget som anvisas från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13:1 Stöd till idrotten, anslagsposten antidopning med , inklusive de av regeringen tilldelade för verksamhet vid Dopingjouren och för verksamhet vid Dopinglaboratoriet, det befintliga bidraget som anvisas från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 2:7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder med för verksamhet vid Dopingjouren, ytterligare bidrag anvisas inom anslaget 13:1 Statens stöd till idrotten så att förs från anslagsposten gemen- sam verksamhet, och