sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Vår bedömning: Genom ett nytt ändamål för fordonsdatabasen när det gäller behandling av uppgifter om registreringsnummer och chassinummer för tillhandahållande av uppgifter om fordon som inte utgör personuppgifter kommer Transportstyrelsens möjlighet att ge direktåtkomst till fordonsuppgifter att öka. Bestämmelserna om direktåtkomst gäller för åtkomst till person- uppgifter. Vi har inte funnit några skäl att föreslå några förändringar i detta avseende. Om Transportstyrelsen har tekniska möjligheter att låta andra myndigheter och enskilda genom uppkoppling och i realtid söka fram sådana uppgifter om fordon i fordonsdatabasen som inte kan anses vara personuppgifter, t.ex. tekniska uppgifter som varken direkt eller indirekt kan härledas till en fysisk person som är i livet eller uppgifter om ett fordon som ägs av en juridisk person, möter det därför inte några hinder utifrån bestämmelserna i vägtrafikdatalagen eller vägtrafikdata- förordningen om direktåtkomst. Utrymmet att betrakta en teknisk uppgift om ett fordon som något annat än en personuppgift är Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen Med sådana tekniska uppgifter avses t.ex. uppgifter som färg, antal passagerare, däckdimension m.m. Tillgång till uppgifter om fordon som ägs av en fysisk person är inte tillåten om Transportstyrelsens tillhandahållande av dessa uppgifter förutsätter att styrelsen behandlar personuppgifter på ett sätt som inte är förenligt med ändamålen i lagen. För att kunna tillhandahålla uppgifterna behöver Transportstyrelsen behandla uppgifter om registreringsnummer och chassinummer. Det är också naturligt att uppgift om registreringsnummer och chassi- nummer tillhandhålls i samband med att de tekniska uppgifterna lämnas ut för att bekräfta identiteten på det fordon man ställt en fråga om. Vi föreslår därför (se avsnitt 9.3.4) att det alltid ska vara tillåtet att behandla en uppgift om ett fordons registreringsnummer eller chassinummer i syfte att endast tillhandahålla uppgifter om fordonet som inte är personuppgifter. Vi förutsätter att Transport- styrelsen vid behov samråder med Datainspektionen beträffande vilka uppgifter som lämpligen kan tillhandahållas enligt denna bestämmelse. Vi bedömer att detta kommer att öka tillgången till sådana uppgifter i fordonsdatabasen som det finns en tydlig efterfrågan på från externa intressenter, bl.a. från informations- förmedlarna. Det kan också anses ligga i linje med PSI-direktivets intentioner att offentliga uppgifter ska kunna användas för kommersiella ändamål. Vi anser att detta kan ske utan risk för intrång i den personliga integriteten. De personuppgifter som kan komma att behandlas vid tillhandahållandet av uppgifterna är uppgifter om fordonets registreringsnummer eller chassinummer. Även i de fall då tillgång till uppgifter om fordonet som inte är personuppgifter medges kommer Transportstyrelsen att behöva fatta ett beslut om direktåtkomst om man därigenom också får tillgång till fordonets registreringsnummer eller chassinummer. I dessa fall behöver syftet med att tillhandahålla uppgifterna dock inte särskilt prövas mot ändamålsbestämmelserna. Övriga person- uppgifter får som endast behandlas och tillhandahållas genom direktåtkomst efter en särskild prövning av om behandlingen och tillhandhållandet kan ske i enlighet med ändamålsbestämmelserna. Däremot ska Transportstyrelsen fortfarande göra en bedömning av att behandlingen av uppgifterna hos den som medges direkt- åtkomsten till tekniska uppgifter är förenlig med PUL och att behörighets- och säkerhetsfrågorna är lösta på ett sätt som är tillfredsställande ur integritetssynpunkt. Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen även göra den proportionalitetsbedömning som föreslås införas och då kunna konstatera att behovet av uppgifterna överstiger de invändningar som kan ställas från integritetssynpunkt (se avsnitt 8.11.3). Vårt förslag: får medges direktåtkomst till handlingar i fordonsskatteärenden. Behov framförda till utredningen har påtalat att det vore önskvärt med elektronisk åtkomst till handlingar som finns i Transportstyrelsens ärenden för att handlingarna ska kunna användas i beskattningsverksamheten. Huvudregeln är att direktåtkomst till handlingar inte är tillåtet (se avsnitt 8.10.5). Regeringen får dock föreskriva om undantag från denna huvudregel. har Örebrokontor, som handlägger fordonsskatteärenden, direktåtkomst till delar av Transport- styrelsens handlingar som rör fordonsskatteärenden. I fordons- skatteärenden anser vi att integritetsaspekterna inte väger över de fördelar från effektivitetssynpunkt det medför att ges denna direktåtkomst. Vi föreslår därför en bestämmelse i förordningen med innebörden att får medges direktåtkomst till handlingar i fordonsskatteärenden. Vår bedömning: Någon ändring av bestämmelserna om sök- begrepp och gallring bedöms inte vara nödvändig. och har till utredningen framställt önskemål om att det ska finnas en möjlighet Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen att kunna få fram uppgifter om s.k. historiskt fordonsinnehav, dvs. att kunna söka på en uppgift om att en gäldenär har varit registrerad som ägare till ett fordon. Det är möjligt att som sökbegrepp använda samtliga uppgifter i fordonsregistreringen, utom uppgift om innehav av fordon på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt. Denna bestämmelse har oförändrat i sak överförts till vägtrafikdataförordningen. Enligt vår bedömning finns det inget behov av ändrade förordningsbestämmelser. Detta är i stället en fråga för Transportstyrelsen. har framställt önskemål till utredningen om att vissa uppgifter om fordon och fordonsägare inte ska gallras med hänsyn till ursprungskontrollen samt forsknings- och utredningsändamål. De gallringsregler som finns i FVTR, och som vi föreslår ska föras över till vägtrafikdataförordningen, finns för att upprätthålla skyddet för den registrerades personliga integritet. har emellertid i FVTR, liksom i vägtrafikdataförordningen, getts möjlighet att besluta om att uppgifterna ska gallras eller bevaras. De närmare överväganden som krävs för att ta ställning till om det finns skäl att bevara uppgifterna får därför göras av och Transportstyrelsen. 10Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Vi har i avsnitt kapitel 8 redogjort för våra överväganden om de allmänna bestämmelser som bör gälla för behandling i databaser. För en närmare redogörelse av vad som avses med begreppet databas och beskrivningen av när behandling av personuppgifter ska omfattas av de särskilda reglerna för databaser hänvisas till avsnitt 8.2. Nedan redovisar vi de särskilda bestämmelser som bör gälla för behörighetsdatabasen. Vi anser att det finns skäl att dela in behandlingen av Transport- styrelsens verksamhet på vägtrafikområdet i olika databaser för fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Vi har närmare redogjort för våra överväganden när det gäller databasindelningen i avsnitt 8.3.3. Den behandling av personuppgifter och uppgifter som regleras inom ramen för regleringen av behörighetsdatabasen motsvarar i stora delar den behandling som omfattar hanteringen av uppgifter om körkort (bilaga 2 till FVTR), uppgifter om taxi- förarlegitimation (del av bilaga 3 till FVTR) och uppgifter om yrkeskompetensbevis (bilaga 6 till FVTR). Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen 10.3De särskilda ändamålen med behörighetsdatabasen Vi har i avsnitt 8.4 redogjort för våra allmänna överväganden när det gäller ändamålsbestämmelsernas utformning. Nedan följer en närmare beskrivning av de ändamål för vilka personuppgifter bör få behandlas i behörighetsdatabasen enligt vårt förslag. 10.3.1Behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet Vårt förslag: Personuppgifter får behandlas i behörighetsdatabasen om det behövs i Transportstyrelsens verksamhet för a)frågor om behörighet att föra ett visst slag av fordon eller att föra fordon i en viss verksamhet, b)att utreda, bestämma, uppbära, redovisa och återbetala avgifter, c)tillsyn, d)godkännande- och tillståndsprövning samt annan liknande prövning, e)att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse, och f)intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten. Som vi redovisar i avsnitt 8.4.3 anser vi att det ska finnas en särskild ändamålsbestämmelse för Transportstyrelsens verksamhet. Vår utgångspunkt är att behovet hos Transportstyrelsen bör styra vilken behandling som ska tillåtas. Den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver har till syfte att på ett effektivt sätt handlägga olika frågor i förhållande till den enskilde. Det ligger således i den enskildes intresse att Transportstyrelsen har goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Ändamålen är direkt anpassade till den verksamhet som bedrivs av Transportstyrelsen. När det gäller de uppgifter som finns i behörighetsdatabasen kan anmärkas att dessa uppgifter har en större grad av integritets- känslighet än de uppgifter som finns i fordondatabasen, vilket är av Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen betydelse vid den intresseavvägning som ska göras. Våra förslag a–f i rutan ovan kommenteras närmare här nedan. a) frågor om behörighet att föra ett visst slag av fordon eller att föra fordon i en viss verksamhet Vi anser att det uttryckligen ska anges att Transportstyrelsen får behandla personuppgifter om behandlingen behövs för frågor om behörighet att föra ett visst slag av fordon eller att föra fordon i en viss verksamhet. Det som främst avses är Transportstyrelsens verksamhet enligt KKL och KKF, YTL och YTF samt YKL och YKF. För att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter enligt dessa författningar behöver Transportstyrelsen behandla en stor mängd personuppgifter. Med behörighet att föra ett visst slag av fordon avses frågor om förarbehörigheter, d.v.s. körkort, förarbevis och traktorkort, men även frågor om körkortstillstånd. Med behörighet att föra fordon i en viss verksamhet avses frågor om yrkes- kompetensbevis och taxiförarlegitimation. Begreppet frågor om bör tolkas i en tämligen vidsträckt bemärkelse. Förutom att ge stöd åt Transportstyrelsens besluts- fattande, avses även samtliga åtgärder både före och efter beslutet som vidtas i ett ärende. Sådana åtgärder som vidtas före ett beslut kan t.ex. vara att sända ut s.k. 10-årsförnyelser (grundhandlingar) eller grundhandlingar för körkortsutfärdande efter återkallelse. Åtgärden behöver inte innebära att ett körkort utfärdas för att behandlingen ska vara tillåten. Åtgärder som direkt syftar till att fatta beslut är de som innebär t.ex. att Transportstyrelsen kontrollerar att sökanden har avlagt godkänt förarprov, för att därefter utfärda körkort och sända det till den sökande. Även kontakter med den registrerade efter det att ett beslut har fattats omfattas. Ärenden kan avse inte bara den som har en behörighet, utan även den som ansöker om eller har haft en sådan behörighet. Även behandling av personuppgifter som sker för att kontrollera att exempelvis ett körkort har utfärdats på ett riktigt sätt är en tillåten behandling. Vidare avses förberedande åtgärder inför ett ärende. Transport- styrelsen registrerar uppgifter om den som har omhänder- tagits enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. alldeles oavsett om denne har ett körkort eller inte. Även uppgifter om personer som ännu inte har uppnått körkorts- Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Bestämmelsen medför att behandlingen av sådana uppgifter tillåts även i fortsättningen. d) godkännande- och tillståndsprövning samt annan liknande prövning Transportstyrelsen kan också i andra situationer, som inte avser styrelsens handläggning av frågor om behörighet att föra fordon av ett visst slag eller i viss verksamhet, behöva behandla uppgifter i behörighetsdatabasen för att kontrollera om en person innehar en behörighet eller inte. Att någon innehar en behörighet kan t.ex. vara en förutsättning för att denne ska få ett godkännande. Som exempel kan nämnas handledare för den som övningskör för att få körkort (4 kap. 7 § KKL). Den prövning som Transportstyrelsen gör för att godkänna en person som handledare omfattas därför av denna bestämmelse. b) bestämma, uppbära, redovisa och återbetala avgifter Syftet med bestämmelsen är att Transportstyrelsen ska få behandla uppgifter som är nödvändiga för att styrelsen ska kunna ta ut avgifter enligt förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet eller avgiftsförordningen (1992:191) eller annan författning som rör avgifter relaterade till behörigheter. Med avgifter avses såväl avgifter för utfärdande av behörighets- handlingar (körkortsunderlag, taxiförarlegitimation, förarbevis och kompetensbevis) som olika ansökningsavgifter och försenings- avgifter. Det är Transportstyrelsens uppgift att bestämma, men också att återbetala, avgifter. Med uppbära avses att begära indrivning eller vidta andra åtgärder för verkställighet. Transportstyrelsen ska även redovisa influtna medel. Eftersom verksamheten är författningsreglerad finns det enligt vår mening inte några risker ur ett integritetsperspektiv att inte särskilt i lagförslaget specificera vilka avgifter som Transport- styrelsen hanterar. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Transportstyrelsen bedriver en omfattande tillsynsverksamhet på vägtrafikområdet. Med tillsyn avses Transportstyrelsens granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller de krav och villkor som följer av lag, EG- förordning eller annan föreskrift samt beslut om åtgärder som syftar till att vid behov åstadkomma rättelse av den objekt- ansvarige. Transportstyrelsen utövar enligt 5 kap. 17 § YTL tillsyn över att innehavare av taxiförarlegitimation uppfyller de krav som gäller för legitimationen. Transportstyrelsen kan emellertid ha ett behov av att behandla uppgifter i behörighetsdatabasen även för övrig tillsyn. Transport- styrelsen kan t.ex. vid tillsynen av en tillståndshavare behöva behandla även uppgifter från behörighetsdatabasen. Vi anser att vi inte närmare behöver specificera tillsynsområdet. Eftersom tillsynen är författningsreglerad är det ur ett integritets- perspektiv inte heller nödvändigt. e) fullgöra en för bindande internationell överenskommelse Ändamålet medger att Transportstyrelsen kan behandla person- uppgifter om det behövs för att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse (se avsnitt 8.9.4). finns det inga överenskommelser om att utbyta behörighets- information med andra länder, men med anledning av den ökade internationaliseringen och ev. framtida behov av informations- utbyte, anser vi att detta ändamål ska anges särskilt för behörighetsdatabasen. f) intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten Se avsnitt 9.3.1. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen 10.3.2Behandling av personuppgifter i verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar Vårt förslag: Personuppgifter får behandlas i behörighetsdata- basen för tillhandahållande av information som behövs i annan verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar enligt lag eller annan författning för a)kontroll av ordning och säkerhet i trafiken, b)kontroll av identitet i samband med kontroll av förarbehörighet, c)tillstånds- och lämplighetsprövning samt annan liknande prövning, d)försvars- och beredskapsplanering, e)tillsyn på vägtrafikområdet, och f)annan verksamhet som för att kunna utföras förutsätter tillgång till information rörande behörigheter. Vi anser att det i vägtrafikdatalagen särskilt bör regleras för vilka ändamål som personuppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i verksamhet som stat eller kommun ansvarar för enligt lag eller annan författning. Även annan verksamhet för vilken Transportstyrelsen ansvarar enligt lag eller annan författning än den som anges i avsnitt 10.3.1 omfattas således, t.ex. Transportstyrelsens verksamhet på luftfartsområdet eller järnvägsområdet. Information från behörighetsdatabasen kan där vara nödvändig för fullgörande av den verksamheten. Nuvarande ändamålsbestämmelse gäller även för enskilda aktörer som har delegerats uppgifter från stat och kommun. 2000/01:95 s. 76 uttalas att vägtrafikregistrets ändamåls- bestämmelse har utformas så att uppgifterna kan användas även för författningsreglerad verksamhet som har delegerats till enskilda. Det uttalas vidare att det kan vara fråga om verksamhet för vilka myndigheter ansvarar, men som överlåts till annan vad gäller själva utförandet. Vi avser inte att göra någon ändring i detta avseende. Ändamåls- bestämmelsen gäller därför alltjämt för enskilda aktörer som har delegerats uppgifter från stat och kommun. Vid vår behovsinventering har vi undersökt för vilka ändamål som olika myndigheter behandlar uppgifter . Någon anledning att göra inskränkningar i användningen av uppgifterna har vi inte Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Som vi har anfört är det av vikt att det inte uppstår några hinder mot informationsutbytet. Det är därför nödvändigt att hålla ändamålen allmänna. Våra förslag a–f i rutan ovan kommenteras närmare här nedan. a) kontroll av ordning och säkerhet i trafiken I en hos sammanställd ändamålsbeskrivning anges att körkortsregistrets ändamål bl.a. är att ge underlag för ordning och säkerhet i trafiken genom kontroll av körkorts- behörigheter (SOU 1998:162, s. 229). Syftet med behörighetsdatabasen är att polisen ska ha en möjlighet att få snabb tillgång till uppgifter om behörigheter. Som vi tidigare nämnt har polisen i stort sett tillgång till samtliga uppgifter i vägtrafikregistret, utom uppgifter om återkallelsegrund och körkorts referensnummer, då dessa uppgifter omfattas av sekretess. Uppgifterna är av betydelse främst för att polisen ska kunna upprätthålla ordning och säkerhet i trafiken genom kontroll av behörigheter. b) kontroll av identitet i samband med kontroll av förarbehörighet För att polisen ska kunna få tillgång till fotografierna på förar- behörigheter anser vi att det krävs ett särskilt ändamål. Vi redogör närmare för våra överväganden i denna del i avsnitt 14.6. c) tillstånds- och lämplighetsprövning samt annan liknande prövning Innan en körkortsaspirant får avlägga förarprov måste vissa förutsättningar vara uppfyllda, t.ex. innehav av körkortstillstånd och genomförd riskutbildning för vissa behörigheter. Det är nödvändigt för att inför förarproven få del av dessa uppgifter. Uppgifter om behörigheter, körkortsåterkallelser eller uppgifter om att ett ingripande har skett med stöd av lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. fyller en viktig funktion, inte bara för körkortsprövningen, utan även för ifrågasättande av flygcertfikat. Vi föreslår i avsnitt 10.4.3 att uppgifter om flygcertfikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen (2010:500) inte längre ska registreras i databaserna. Uppgifterna fyller dock en för flygsäkerheten viktig funktion, varför vi anser att det ska finnas ett särskilt ändamål som medger att Transport- styrelsen får behandla uppgifter från behörighetsdatabasen för detta syfte. Att någon innehar en behörighet kan även vara en förutsättning för att denne ska få ett tillstånd, t.ex. i form av ett förordnande att förrätta förarprov. d) försvars- och beredskapsplanering Uppgifter om behörigheter kan även ha betydelse för försvars- och beredskapsplaneringen. e) tillsyn på vägtrafikområdet De uppgifter som finns i behörighetsdatabasen används av olika myndigheter som har till uppgift att kontrollera och utöva tillsyn inom vägtrafikområdet. Som exempel kan nämnas att polisen bedriver tillsyn bl.a. enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. och behöver få tillgång till uppgifter för detta ändamål. f) annan verksamhet som för att kunna utföras förutsätter tillgång till information rörande behörigheter Att stat och kommun ska kunna få åtkomst till uppgifter rörande behörigheter för att kunna bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt är ett viktigt syfte med hela vägtrafikregistreringen. I LVTR:s ändamålsbestämmelse anges att uppgifter får tillhandahållas för verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning i fråga om särskilt angivna personer. Verksamheten ska ha anknytning till någon av dessa personer, vilket innebär att verksamheten ska förutsätta tillgång till information om t.ex. den som innehar en taxiförarlegitimation. Vi har inte för avsikt att inskränka den möjlighet till information om behörigheter som staten och kommunerna har . Om ändamålsbestämmelsen blir för snäv finns det en stor risk att det uppstår hinder i det elektroniska informationsutbytet som kan försvåra myndigheternas effektivisering. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen förenat med stora svårigheter att beskriva all den verksamhet som skulle kunna vara i behov av uppgifter om behörigheter. Vi har därför valt att låta ett av ändamålen vara mer generellt än de andra. Med hänsyn till att regeringen i förordning har möjlighet att föreskriva vilka personkategorier som får förekomma i databasen anser vi att denna ordning är godtagbar ur ett integritetsperspektiv. Det ska poängteras att ändamålsbestämmelsen inte innebär någon ändring i sak i förhållande till vad som gäller enligt LVTR. För att en uppgift ska få behandlas krävs att den författnings- reglerade verksamhet som uppgifterna får behandlas i ska ha någon anknytning till en behörighet; verksamheten ska förutsätta tillgång till information om t.ex. en körkortshavare. Ett exempel på när bestämmelsen kan komma att bli tillämplig är när Försäkrings- kassan utnyttjar uppgifter om körkortsinnehav vid utredningar om bilstöd enligt lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bil- stöd till personer med funktionshinder, som ett led i bedömningen av om en sökande kan ingå i en bidragsgrupp för bilstöd. Vårt förslag: Uppgifter får behandlas i behörighetsdatabasen för tillhandahållande av information som behövs för att utgöra underlag för prövningar eller beslut för försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet. I lagen bör särskilt regleras för vilka ändamål som uppgifter får behandlas i verksamhet som inte är författningsreglerad. De personuppgifter som finns i behörighetsdatabasen behövs för att ge underlag för försäkringsgivning eller annan enskild verksamhet där uppgift om viss behörigheter utgör underlag för prövningar eller beslut. Ändamålet motsvarar det ändamål som finns i 5 § p. Tillgång till uppgifterna ges bl.a. då det är befogat på grund av en affärsförbindelse eller rättstvist med viss person. Det är en stor kategori av användare som omfattas av denna bestämmelse. För biluthyrning gäller att ett fordon inte får lämnas ut till någon annan person än den som har behörighet att föra fordonet. Biluthyrnings- firmor behöver därför tillgång till körkortsuppgifter. Bilhandlare som i sin verksamhet erbjuder provkörning av fordon har också ett Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen behov av tillgång till körkortsuppgifter. har både biluthyrare och bilhandlare direktåtkomst till uppgifter i vägtrafikregistret för detta syfte. Vi anser att det får ankomma på regeringen att fatta beslut om vilka personuppgifter som får behandlas för detta ändamål (se avsnitt 8.4.6). 10.4Detaljreglering i vägtrafikdataförordningen och myndighetsföreskrifter Nedan redogör vi för våra överväganden när det gäller innehållet i behörighetsdatabasen, särskilt om luftfartscertifikaten, och om registreringen av uppgift om omhändertagande av vissa uppgifter samt kort om sökbegrepp. Vårt förslag: I vägtrafikdataförordningen ska särskilt regleras för vilka personkategorier som uppgifter får behandlas i väg- trafikdatalagen. Det ska i förordningen även regleras vilka personuppgifter som får behandlas i behörighetsdatabasen för att utgöra underlag för prövningar och beslut för försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet.