sou · GZB32 · 2011-01-18 00:00:00 — Riksnormen för de poster som täcks med en fast ersättning var för en ensamstående person utan barn. Detta belopp ska alltså täcka den dagliga försörjningen, undantaget det som enligt ovan ersätts enligt skäliga kostnader, exempelvis boende- kostnader. För hushåll bestående av sammanboende samt hushåll med barn gäller andra norm- belopp, anpassade efter till exempel barnens ålder. Regelverket om ekonomiskt bistånd Bilaga 11 till LU2011 uppgift definieras på hemsida: I arbetet med ekonomiskt bistånd är huvuduppgift att hjälpa personer så att de kan klara sin försörjning på egen hand. Den andra uppgiften är att ge ekonomiskt bistånd till dess att målet är uppnått. I första hand är dock den enskilde skyldig att efter förmåga bidra till sin egen försörjning. Arbetsföra personer ska aktivt söka arbete eller delta i lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. har möjlighet att ställa krav på deltagande i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet för personer , och även för äldre om särskilda behov av kompetens- utveckling finns. Det finns dock inget stöd i lagen eller rättspraxis för att villkora ekonomiskt bistånd genom att kräva att den enskilde deltar i arbete eller sysselsättning som inte ryms inom den vanliga arbetsmarknaden eller arbetsmarknadspolitiken, eller som inte är att betrakta som praktik eller kompetenshöjning. Social- tjänstens åtgärder får inte heller ersätta de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. (, 2004) Reglerna för ekonomiskt bistånd skiljer sig i flera avgörande hänseenden från de regler som styr socialförsäkringarna. De tre mest avgörande skillnaderna är: Ansvaret för försörjningsstödet ligger på primärkommunerna till skillnad från socialförsäkringar som är ett statligt ansvars- område. Försörjningsstödet är behovsprövat till skillnad från socialför- säkringarna som är utformade som rättigheter. För att få för- sörjningsstöd krävs alltså att hushållet inte har några andra till- gångar, som till exempel sparande eller ägodelar som lätt kan säljas. Försörjningsstödet beviljas på hushållsnivå till skillnad från soci- alförsäkringssystemet där det är individen som har rätt till bidrag.4 4 Med undantaget föräldraförsäkringen som ju delas av föräldrarna. Bilaga 11 till LU2011 Regelverket om ekonomiskt bistånd Dessa skillnader har ett antal viktiga konsekvenser: i.Det är den kommunala budgeten som ansträngs när antal arbetslösa biståndstagare ökar i lågkonjunkturer, men det är den statliga politiken som ansvarar för arbetsmarknadspolitiken. ii.Det kommer att finnas regionala/lokala variationer i tolkningen av socialtjänstlagen. iii.Det uppstår stora marginaleffekter för biståndstagare som vill öka sitt arbetsutbud marginellt, eftersom biståndet kommer att minska med samma belopp som biståndstagaren tjänar. Detta gäller även övriga med- lemmar i biståndstagarens hushåll. iv.Kostnaderna för försörjningsstödet blir lägre än om stö- det inte varit behovsprövat. v.Biståndstagandet kan vara förknippat med skamkänslor och obehag då den sökande måste redovisa sin situation i detalj för socialsekreteraren. I denna rapport fokuserar jag på de fyra översta faktorerna. Detta innebär inte att jag tycker att den femte är oväsentlig, utan vill poängtera att det viktigt att ha denna faktor i åtanke när vi diskute- rar tänkbara politikåtgärder För en diskussion av hur biståndsmot- tagande kan vara förknippat med skamkänslor, se till exempel (2008). Den tredje och fjärde punkten ovan innebär att politikerna står inför en avvägning när de ska utforma ett bidragssystem för hjälp- behövande. Å ena sidan kommer behovsprövning att innebära att kostnaderna för systemet hålls nere då bara de som inte själva har resurser blir berättigade till stöd. Å andra sidan medför behovs- prövningen att bidraget kommer att minska per automatik när biståndstagaren får annan inkomst, vilket betyder att det inte lönar sig för biståndstagaren att hitta tillfälliga arbeten eller att öka sina arbetstimmar marginellt. 3Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? För att på bästa sätt hjälpa biståndstagare till egen försörjning är det naturligtvis viktigt att förstå varför ett hushåll behöver bidrag. Enligt Socialtjänstlagen ska också varje ärende starta med en ordentlig utredning av individens situation, där grunden är att ta reda på varför den enskilde inte kan försörja sig själv eller behöver bistånd för sin livsföring i övrigt.5 I detta avsnitt kommer jag att försöka säga något om andelen biståndstagare som får bidrag därför att de saknar arbete. Det är förmodligen denna grupp som är lättast att påverka med ekono- misk politik. Jag börjar med att beskriva vilka det var som tog emot ekonomiskt bistånd . Utifrån nya siffror från SCB beskriver jag också biståndstagarnas försörjningshinder under bör- jan av 2010. Därefter redogör jag för några resultat ur SNS Väl- färdsråds rapport (m.fl., 2008a), vilka illustrerar i vilken utsträckning biståndstagarna står nära arbetsmarknaden. Slutligen undersöks hur stor andel av mottagarna av försörjnings- stöd 2008 som också var inskrivna på Arbetsförmedlingen, samt hur dessa skiljer sig från de inskrivna i helhet. 3.1Personer med ekonomiskt bistånd levde enligt (2009) av befolkningen i ett hushåll som tog emot ekonomiskt bistånd . De data jag analyserar i detta avsnitt berör indivi- der i åldern 18–64. Av dessa levde i ett hushåll med eko- nomiskt bistånd. Detta motsvarar drygt 310 000 personer. 5 Se (2004). Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Tabell 3.1 redovisar hur stor andel av olika grupper, uppdelat på kön, ålder, familjesituation, utbildning och födelseland, som får bistånd, samt hur stor andel av befolkningen respektive bistånds- tagarna dessa grupper utgör. Det framgår tydligt av tabellen att vissa grupper är överrepresenterade bland biståndstagarna. Vi ser från kolumn 2 i tabellen att bistånd är vanligare för ungdomar (av alla 18–24-åringar har fått bistånd ) än för äldre. Det verkar vara ungefär lika vanligt för kvinnor och män att ta emot bistånd, men det är vanligare för ensamstående med barn än för andra familjetyper; av ensamstå- ende med barn tar emot bistånd. Personer med lägre utbildning får oftare bistånd än personer med högre utbildning. Slutligen finns det tydliga skillnader beroende på var i världen personer är födda; av de som är födda utanför västvärlden tar emot bistånd, medan motsvarande procent bland de svenskfödda är tre. Ett annat sätt att undersöka om vissa grupper är överrepresente- rade bland biståndstagarna är att jämföra gruppens andel av befolk- ningen (kolumn 3 i Tabell 3.1) med dess andel av samtliga bi- ståndstagare (kolumn 4 i Tabell 3.1) Tabellen visar t.ex. att medan 18–24-åringarna endast utgör av befolkningen så utgör denna grupp av biståndstagarna. Skillna- derna blir än tydligare när man jämför personer beroende på var de är födda; gruppen som är född utanför västvärlden utgör av befolkningen men av biståndstagarna. Slutligen är det värt att notera att även om utlandsfödda är över- representerade bland biståndstagarna så utgör svenskfödda nästan hälften av samtliga biståndstagare. Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Olika gruppers andel i procent av socialbiståndstagarna respektive befolkningen, 18–, 2008 Andel av mottagare av 18–24 år 25–40 år 41–64 år Gift/sambo med Född i övriga länder Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen. Notera: I gruppen "Ensamstående med barn" kan även personer som är sambo utan gemensamma barn ingå. Gruppen Född i västvärlden består av personer födda i , , och . Som framgår av tabellen så skiljer sig andelen med ekonomiskt bistånd bland personer i olika åldrar. Figur 2 illustrerar detta ytter- ligare. Vi ser en topp i biståndstagandet vid då andelen är . Därefter sjunker andelen snabbt fram till , då denna ökar svagt för att återigen sjunka vid . Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Figur 2 Andel av befolkningen (18–64) med ekonomiskt bistånd (%) Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen. En intressant fråga är naturligtvis varför hushåll behöver ekono- miskt bistånd. är samtliga kommuner skyldiga att registrera försörjningshinder och ändamål med utbetalt ekonomiskt bistånd. På uppdrag av kommuner och lands- ting (SKL) har SCB samlat in de uppgifter som fanns registrerade för perioden till 30 maj 2010.6 SCB (2010) redovisar resul- taten från denna insamling i vilken 239 kommuner deltog. Tabell 3.2 visar andelen vuxna biståndstagare efter huvudsaktligt försörj- ningshinder, samt uppdelat på om mottagaren är född i eller utan- för . Av tabellen framgår att kommunerna uppger att av samtliga biståndstagare var det som hade arbetslöshet som sitt huvudsakliga försörjningshinder. Denna andel är något högre bland inrikes födda än bland utrikes födda.7 I den senare gruppen utgör dock språket ett stort hinder (12 pro- cent). Det är troligt att detta är nära förknippat med arbetslöshet. 6Även 2009 gjordes en testinsamling av samma uppgifter, för en sammanställning se Social- styrelsen (2010). 7Ungefär av utbetalat ekonomiskt bistånd har också gått till personer med arbetslöshetsrelaterade hinder. Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Det näst vanligaste försörjningshindret är sociala skäl () och här är andelen högre bland inrikes födda. Därefter följer sjuk- skriven med läkarintyg (). Av biståndstagarna arbetar och i av fallen saknas orsakskod. Tabell 3.2 Andel vuxna (i procent) biståndstagare efter huvudsakligt försörjningshinder, januari– Arbetshinder, sociala skäl Källa: SCB (2010). Tabell 3.3 illustrerar hur försörjningshinder varierar med ålder. Av tabellen framgår att arbetslöshet är ett än vanligare försörjnings- hinder för unga (om man bortser från den allra yngsta gruppen) än för resten av gruppen. Av personer i åldern 20–24 är biståndstagare på grund av arbetslöshet. Ju äldre bi- ståndstagaren är, desto större andel är det som har bidrag på grund av sjukskrivning. I den yngsta samt den äldsta gruppen är annat försörjningshinder en vanlig orsakskod, och det är också vanligare att kod saknas. Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Andel (i procent) vuxna biståndstagare efter huvudsakligt försörjningshinder, uppdelat på ålder, januari– Arbetshinder, sociala skäl Arbetshinder, sociala skäl Källa: SCB (2010). 3.2Står biståndstagarna nära arbetsmarknaden? SNS Välfärdsråds rapport (m.fl. 2008a) ägnades del- vis åt samma frågor som denna bilaga, nämligen hur vägen från socialbidrag till självförsörjning kan underlättas. En sak som dis- kuterades mycket var hur nära socialbiståndstagarna står arbets- marknaden. I detta avsnitt sammanfattar jag delar av den diskussion som förs i välfärdsrapporten. Ett sätt att studera om biståndstagarna står nära arbetsmarkna- den är att undersöka hur länge de tar emot bistånd. Om bistånds- tagarna fort lämnar bidragstagandet är det rimligt att tro att de står närmare arbetsmarknaden än om de finns kvar . Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Figur 3 visas hur stor andel av de som tog emot socialbidrag 1990 respektive 1995 som fortfarande gör det . Kurvorna som är benämnda kvar på socbidr visar den andel som tog emot socialbidrag samtliga , medan kurvorna som är benämnda socbidr visar den andel av de som hade socialbidrag ursprungsåret som även tog emot bidrag respektive år. Den senare gruppen kan alltså ha lämnat socialbidragstagandet, men kommit tillbaka. Figuren visar att de flesta hushåll som tar emot socialbidrag har lämnat bidragstagandet . Detta gäller oavsett om hushållen börjar ta emot bidrag i en hög- eller lågkonjunktur (1990 eller 1995), vilket tyder på att socialbidrag för de allra flesta bidragshushåll är en temporär, om än inte helt tillfällig försörj- ningskälla. Däremot är det väldigt vanligt att hushåll som en gång har tagit emot bidrag kommer tillbaka till bidragstagande även om bidragstagandet har upphört . Detta mönster är extra tydligt för hushåll som tog emot socialbidrag 1990, dvs. i en period då det ekonomiska läget i fortfarande var gott. Figur 3 Andel i procent som får socialbidrag respektive år, av alla som får socialbidrag 1990 respektive 1995 Källa: Egen bearbetning IFAU-databasen. Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Av Figur 3 framgår att en ganska stor andel av de som har social- bidrag ett visst år lämnar bidragstagandet ganska fort. Hur ser då mönstret ut för olika grupper? Tabell 3.4 redovisar hur stor andel av olika grupper som i) inte hade socialbidrag år ett men hade soci- albidrag år två (inträde) samt ii) hade socialbidrag år ett men inte år två (utträde). Vi ser från tabellen att sannolikheten att träda in i bidrag är störts för ensamstående kvinnor med barn, ungdomar och invandrare från icke-OECD länder. Sannolikheten att lämna bidragstagandet, å andra sidan, är minst för invandrare från icke- länder och högst för ensamstående kvinnor utan barn. Sannolikheter för att avsluta respektive påbörja bidragstagandet mellan , genomsnitt 1991–2001 Ungdomar 18–24 år Källa: m.fl. (2008a). I m.fl. undersöks även vilka övriga inkomstkällor som de som får socialbidrag har. De finner att löneinkomster utgör av den disponibla inkomsten för personer i hushåll som tog emot socialbidrag 2005. Övriga inkomstslags (sjuk- och akti- vitetsersättning, studiemedel och sjukpenning) andelar av den dis- ponibla inkomsten ligger runt 5–. 3.3Är biståndstagarna inskrivna vid Arbetsförmedlingen?8 Ett sätt att undersöka hur många biståndstagare som behöver bidrag på grund av arbetslöshet är att räkna ut hur stor andel av samtliga individer som tar emot ekonomiskt bistånd som också är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Det är rimligt att utgå från att 8 Uppgifterna i detta avsnitt bygger på egen bearbetning av IFAU-databasen. Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? det är arbetslöshet som ligger bakom denna grupps biståndsbehov.9 var av de bodde i ett hushåll som tog emot ekonomiskt bistånd inskrivna minst en gång vid Arbetsför- medlingen . Tabell 3.5 Egenskaper hos biståndstagare beroende på om de är registrerade vid Arbetsförmedlingen (Af) eller inte (andelar i procent) Biståndstagare, inte inskrivna 18–24 år 25–40 år 41–64 år Gift/sambo med barn Ensamst/sambo utan Förgymnasial utb <9 år Förgymnasial utb 9+ år Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen. Notera: I gruppen "Ensamstående med barn" kan även personer som är sambo utan gemensamma barn ingå. Gruppen Västvärlden består av personer födda i , , och . 9Man bör vara lite försiktig när man tolkar denna siffra som ett mått på arbetslöshet som försörjningshinder eftersom det dels inte finns några hinder för vem som helst att skriva in sig vid Arbetsförmedlingen, dels är många kommuner som ställer krav på biståndstagare att skriva in sig. 10Enligt Löfbom (2007) var motsvarande siffra för befolkningen i åldern 20–64 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Hur skiljer sig de biståndstagare som är inskrivna vid från de som inte är det? Från Tabell 3.5 ser vi att den senare gruppen i lägre utsträckning består av män, är äldre samt är något lägre utbildade. Däremot verkar det inte finnas några större skillnader med avseende på födelseland. Hur skiljer sig då gruppen inskrivna biståndstagare mot övriga inskrivna vid Arbetsförmedlingen? Tabell 3.6 redovisar samtliga inskrivna vid Arbetsförmedlingen som antingen var öppet arbets- lösa, i program eller varit i arbete uppdelat på försörjningskälla. Av dessa (398 511 personer) hade enbart ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen12, hade enbart ekonomiskt bistånd, hade ersättning från både arbetslöshetsförsäkringen och socialtjänst medan hade varken ersättning från arbetslöshets- försäkringen eller ekonomiskt bistånd.13 Tabell 3.6 visar hur dessa fyra grupper skiljer sig åt med avse- ende på kön, ålder, utbildning och födelseland. Det är tydligt att gruppen med ekonomiskt bistånd är yngre, lägre utbildade, i större utsträckning födda utanför västvärlden och är i något större utsträckning män än gruppen med a-kassa. Gruppen som varken har a-kassa eller ekonomiskt bistånd är typiskt yngre än de övriga tre grupperna. Jämför vi denna grupp med gruppen med ekono- miskt bistånd ser vi också att de i större utsträckning är födda i och har något högre utbildning. 11Mönstret ser väldigt lika ut om vi istället fokuserar på inskrivna den första någon annan månad . 12Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäk- ring. För att få ta del av inkomstbortfallsförsäkringen ska man ha varit medlem i en arbets- löshetskassa och uppfyllt arbetsvillkoret . Den som har uppfyllt arbetsvillkoret, men inte är medlem eller varit medlem får ersättning från grundförsäkringen. 13Löfbom (2007) analyserar vilken ersättningsform de som var inskrivna vid Arbetsförmed- lingen 2004 hade. Hon finner att hade enbart A-kassa, enbart eko- nomiskt bistånd, både a-kassa och ekonomiskt bistånd och hade varken a-kassa eller ekonomiskt bistånd. som gått sedan Löfboms analys har alltså andelen med a-kassa stigit, vilket även gäller andelen med enbart ekonomiskt bistånd och gruppen med både och. Andelen med varken A-kassa eller ekonomiskt bistånd har däremot sjunkit. Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Egenskaper bland de inskrivna vid Arbetsförmedlingen 1/12- 2008 uppdelat på försörjningskälla (andelar i procent) 20–24 år 25–39 år 40–54 år 55–64 år Förgymn utb <9 år Förgymn utb 9+ år Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen Notera: Att ha a-kassa definieras utifrån medlemskap i en arbetslöshetskassa inklusive alfa-kassan. Denna grupp består alltså delvis av personer med statlig grundersättning. Gruppen Född i västvärlden består av personer födda i , , och . Gruppen med enbart ekonomiskt bistånd verkar alltså om något ha en svagare ställning (de är yngre, har lägre utbildning och är i större utsträckning födda utanför västvärlden) på arbetsmarknaden än gruppen med a-kassa. Ett sätt att se om detta stämmer är att under- söka hur länge det dröjer innan en nyinskriven lämnar Arbetsför- medlingen för arbete och om detta skiljer sig beroende på vilken försörjningskälla den arbetslöse har. Figur 4 redovisar i vilken utsträckning de nyinskrivna vid Arbetsförmedlingen övergick till arbete. Figuren visar den andel som inte har fått arbete. Vi ser att så är andelen som inte har fått arbete för gruppen med enbart ekonomiskt bistånd, medan den är för gruppen med enbart a-kassa. Lägst är andelen kvar för gruppen med både ekonomiskt bistånd och a-kassa. Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Figur 4 Andel som inte har lämnat Arbetsförmedlingen för arbete för olika grupper av arbetssökande Ekonomiskt bistånd men ingen A-kassa A-kassa men inget ekonomiskt bistånd Både ekonomiskt bistånd och A-kassa Varken ekonomiskt bistånd eller A-kassa Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen Notera: Att ha a-kassa definieras utifrån medlemskap i en arbetslöshetskassa inklusive alfa-kassan. Denna grupp består alltså delvis av personer med statlig grundersättning. Om man är inskriven vid Arbetsförmedlingen kan man vara öppet arbetslös, ha arbete, vara deltidsarbetslös eller delta i någon form av program. Tabell 3.7 redovisar i vilka olika kategorier som de inskrivna befinner sig i beroende på försörjningskälla. Extra intres- sant är att studera den fjärde gruppen, de som varken har a-kassa eller ekonomiskt bistånd. Vi ser att av denna grupp är i program medan befinner sig i öppen arbetslöshet. Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Inskrivningskategori beroende på försörjningskälla, procent Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen. Notera: Att ha a-kassa definieras utifrån medlemskap i en arbetslöshetskassa inklusive alfa-kassan. Denna grupp består alltså delvis av personer med statlig grundersättning. Se appendix för en beskrivning av vilka sökandekategorier som ingår i de sex grupperna ovan. En fråga som har diskuterats mycket är om de inskrivna har olika chans att få tillgång till program beroende på försörjningskälla. Från Tabell 3.7 kan man utläsa att andelen i program är betydligt större bland de som har a-kassa () än de som har enbart ekonomiskt bistånd (). Eftersom grupperna skiljer sig åt mycket, både vad gäller individegenskaper (vilket vi ser i Tabell 3.7) och vad gäller i arbetslöshistorik, så kan dessa skillnader vara miss- visande. För att få en rättvis bild måste vi konstanthålla för skillna- der mellan grupperna. Detta kan göras med hjälp av regressions- analys. Tabell 3.8 redovisar resultaten från en linjär regression där programdeltagande förklaras av form av försörjning. Gruppen med enbart a-kassa är kontrollgruppen och parametrarna ska därför tol- kas i relation till denna grupp. Vi ser från tabellen att sannolikheten att delta i ett program är lägre i gruppen med enbart försörjningsstöd. Även i de andra grupperna är sanno- likheten att delta i program lägre, men inte lika mycket. Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Tabell 3.8 Sannolikheten att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program (linjär sannolikhetsmodell) Försörjningsstöd men ingen a-kassa -0,144 Både försörjningsstöd och a-kassa -0,059 Varken försörjningsstöd eller a-kassa -0,009 Referenskategori: Enbart a-kassa -0,010 25–39 år -0,065 40–54 år -0,024 55–64 år -0,004 Förgymnasial utbildning 9+ år -0,030 Referenskategori: Förgymn utb<9 år -0,034 -0,038 Referenskategori: Född i Gift/sambo med barn -0,008 Referenskategori: Utan barn Dagar i senaste perioden Tot tidigare insk dagar Tot tidigare insk dagar i kvadrat -0,000 -0,011 Källa: IFAU-databasen. Notera: Att ha a-kassa definieras utifrån medlemskap i en arbetslöshetskassa inklusive alfa-kassan. Denna grupp består alltså delvis av personer med statlig grundersättning. Gruppen Född i västvärlden består av personer födda i , , och . Dagar i senaste perioden avser hur många dagar personen har varit inskriven vid förmedlingen under den pågående arbetslöshetsperioden. Statistisk säkerställd anger om koefficienten är statistiskt skild från noll på fem-procentsnivån. Bilaga 11 till LU2011 Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Figur 5 visar hur länge det dröjer för nyinskrivna vid Arbetsför- medlingen att påbörja någon typ av program beroende på försörj- ningskälla. Vi ser även i denna figur att andelen som börjar ett pro- gram är lägre för de som har ekonomiskt bistånd som enda försörj- ningskälla, medan andelen är betydligt större för personer med enbart statlig ersättning (a-kassa). träder det arbetsmarknadspolitiska programmet Jobbgarantin för ungdomar in. Detta påverkar programdeltagandet i alla fyra grupper, men perso- ner utan vare sig a-kassa eller ekonomiskt bistånd påbörjar ett pro- gram i större utsträckning än övriga grupper. För arbetslösa så är det istället Jobb- och utvecklingsgarantin träder in . För personer med ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen är (helgdagar räknas inte) om personen inte har barn . I så fall har den arbetslöse rät- ten och behöver inte (men kan) gå in i garantin förrän . För personer utan ersättning från arbetslös- hetsförsäkringen startar programmet . Från figuren ser vi också mycket riktigt att många i gruppen med enbart a-kassa, samt gruppen med både a-kassa och ekonomiskt bistånd går över till program . För gruppen med enbart ekonomiskt bistånd sker detta däremot inte, inte ens efter 18 må- nader. Vem tar emot ekonomiskt bistånd och varför? Bilaga 11 till LU2011 Figur 5 Andel som kvarstår i öppen arbetslöshet (dvs. i program) efter inskrivning vid Ekonomiskt bistånd men ingen A-kassa A-kassa men inget ekonomiskt bistånd Både ekonomiskt bistånd och A-kassa Varken Ekonomiskt bistånd eller A-kassa Källa: Egen bearbetning av IFAU-databasen. Notera: Figuren är baserad på skattningar av övergången mellan öppen arbetslöshet och program där de som går till jobb löpande exkluderas (censureras).