sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Särskilt om utbildning för elever med språkstörning kommun har i en skrivelse till regeringen (U2010/1532/G) uppgett att riksgymnasieskolan för döva och hörselskadade i tar emot en ökande andel elever med diagnosen språk- störning. Kommunen anför också att utbildningarna till stor del har kommit att vända sig till elever med språkstörning som delvis har andra behov än vad som anges i förordningen. Även Specialpedagogiska skolmyndigheten framhåller i redovisningen av regeringsuppdraget om gymnasieutbildning för elever med funk- tionshinder (U2009/7489/G) att elever med språkstörning i regel inte har behov av insatser av samma slag som döva. ingår elever med grav språkstörning i specialskolans målgrupp. För denna målgrupp finns en särskild riksskola, Hällsbo- skolan, för vilken staten genom Specialpedagogiska skolmyndig- heten är huvudman. Mot denna bakgrund ska utredaren särskilt belysa utbildnings- situationen för elever med språkstörning. I detta ingår att kartlägga elevgruppen med språkstörning som studerar inom kommuns gymnasie- och gymnasiesärskola samt göra en bedömning av om utbildningen är ändamålsenlig, bedöma vilka konsekvenser utvidgningen av specialskolans mål- grupp till att omfatta även elever med grav språkstörning har för gymnasie- och gymnasiesärskolan och bedöma vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas med anledning av detta och, om utredaren finner det lämpligt, lämna förslag, inklusive författningsförslag. Deklarationer och konventioner av betydelse inom området för specialpedagogik Som tidigare nämnts i avsnittet 1.4 Principiella utgångspunkter kommer utredningen i sina förslag och konsekvensanalyser utgå från de rättigheter som barn tillförsäkras enligt konventionen om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Här följer en översikt av deklarationer som är av betydelse och av konventioner som har att följa inom området specialpedagogik för barn. De handikappolitiska målen – den nationella handlingsplanen Myndigheter under regeringen ska utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de handikappolitiska målen.1 De övergripande mål som presenterades i den nationella handlings- planen för handikappolitiken lades fast i regeringens proposition Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken,2 som antogs av och som sträcker sig fram . Handikappolitiken omfattar insatser för att undanröja hinder för full delaktighet i samhället och insatser för att bekämpa diskriminering. Insatserna är sektorsövergripande och ansvaret för att nå de handikappolitiska målen vilar på respektive delområde. Enligt handlingsplanen bör elever med funktionsnedsättning på samma sätt som övriga barn och ungdomar ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i en skola i närheten av 1Förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. 1999/2000:79. Viktiga mål i handlingsplanen är bland annat ökad tillgänglighet och delaktighet. För teckenspråkiga är tillgången till information på teckenspråk och möjligheten att göra sig förstådda på teckenspråk en grundläggande förutsättning för tillgänglighet och delaktighet. Att regeringen genom den nya språklagen3 har stärkt teckenspråkets ställning är viktigt ur ett demokrati- och yttrandefrihetsperspektiv och en markering av regeringens syn på teckenspråkets ställning. För att konkretisera de övergripande målen och inriktnings- målen för funktionshinderspolitiken, samt de inriktningsmål som angetts i en skrivelse till , kommer regeringen att fastställa en ny strategi för funktionshinderspolitiken som sträcker sig fram till år 2016.4 Regeringen har beslutat om övergripande inriktningsmål för prioriterade områden vilka presenteras i skrivelsen. FN:s konvention om barnets rättigheter FN:s konvention om barnets rättigheter antogs av FN:s general- församling . har ratificerat konventionen vilket innebär att den är juridiskt bindande. Av konventionen, som ska läsas som en helhet, framkommer fyra grundprinciper. I artikel 2 slås fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde och att ingen får diskrimineras. Artikel 3 anger att det är barnets bästa som ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Enligt artikel 6 ska varje barn ha en inneboende rätt till livet. I artikel 12 anges att barnet har rätt att fritt bilda egna åsikter och att uttrycka dessa i alla frågor som berör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till dess ålder och mognad. 3Språklagen (2009:600). 2009/10:166 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. framfördes i ett förslag av om att utarbeta en konvention om funktionshindrades rättigheter. Förslaget avvisades och arbetet utmynnade i stället i 22 standard- regler för att säkerställa att människor med funktionsnedsättning som medborgare har samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare i samhället. Dessa regler uttrycker tydliga principiella ståndpunkter när det gäller rättigheter, möjligheter och ansvar på olika samhällsområden. Reglerna antogs av och är inte juridiskt bindande för medlemsstaterna, men är tänkta att vara moraliskt förpliktande. Av regel nr. 6 som gäller utbildning uttalas bland annat följande. Staterna bör erkänna principen om lika möjligheter till utbildning på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning och se till att sådan utbildning är en integrerad del av den ordinarie utbildningen. För att möjliggöra att människor med funktionsnedsättning utbildas i det ordinarie skolsystemet ska staterna tillåta flexibilitet och anpassning av läroplanen. När det ordinarie skolsystemet inte kan tillgodose behovet av utbildning kan specialundervisning övervägas. Utbildning i det ordinarie skolsystemet förutsätter att det finns teckenspråkstolkar och annat lämpligt stöd. Special- undervisningen bör ha som mål att förbereda de studerande för undervisning i det ordinarie skolsystemet. Vidare uttalas att döva och dövblinda har speciella behov av kommunikation och därför kan deras utbildning tillgodoses bättre i specialskolor, specialklasser eller i speciella enheter i vanliga skolor. Särskilt i början av utbildningen behöver särskild omsorg ägnas åt undervisningsmetoder som ska resultera i att döva eller dövblinda ska kunna kommunicera effektivt och bli så självständiga som möjligt. 5 terminoligiråd har beslutat om en revidering av termerna funktionsned- sättning och handikapp. Funktionsnedsättning: nedsättning av fysisk, psykisk eller intellek- tuell funktionsförmåga. Funktionshinder: begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. En viktig konsekvens är att funktionshinder inte är något som en person har utan det är miljön som är funktionshindrande. Vid en världskonferens som hölls i Salamanca i , om undervisning av elever med behov av särskilt stöd, antog 92 regeringar och 25 internationella organisationer en gemensam deklaration. Deklarationen är ett uttryck för mötesdeltagarnas åsikter och har inte någon rättslig betydelse. Salamancadeklarationen tar sin utgångspunkt i varje barns grundläggande rätt till utbildning, varje barns unika egenskaper, intressen, fallenheter och inlärningsbehov. Deklarationen uttrycker att barn i behov av särskilt stöd måste ha tillgång till ordinarie skolor med integrationsinriktning och att denna integrationstanke är det effektivaste sättet att bekämpa diskriminerande attityder och att åstadkomma undervisning för alla. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Konventionen antogs av och undertecknades av bland andra . har ratificerat konventionen och den är därmed juridiskt bindande. Konventionen tillhör de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter men skapar inte i sig några nya rättigheter utan har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. För barn med funktionsnedsättning understryker kraven i artikel 7 det som redan gäller enligt konventionen om barnets rättigheter, dvs. att barnets bästa ska komma i främsta rummet. Detta gäller alla barn oavsett om de har en funktionsnedsättning eller inte. I artikel 24 fastslås rätten till utbildning för personer med funktionsnedsättning. Denna rätt ska ske utan diskriminering och på lika villkor. För att förverkliga denna rätt ska konventions- staterna säkerställa bland annat följande. Personer med funktions- nedsättning ska inte utestängas från det allmänna utbildnings- systemet och de ska på lika villkor som andra få tillgång till en inkluderande och kostnadsfri grundutbildning av kvalitet och till undervisning som följer efter grundutbildning på sina hemorter. Personer med funktionsnedsättning ska ges nödvändigt stöd inom det allmänna utbildningssystemet för att underlätta deras ända- De ska även ges nödvändigt stöd och ändamålsenliga individanpassade åtgärder i miljöer som erbjuder största möjliga kunskapsrelaterade och sociala utveckling som är förenlig med målet fullständig inkludering. Det ska göras möjligt för personer med funktionsnedsättning att lära sig praktiska och sociala färdigheter för att underlätta deras fulla och likvärdiga deltagande i utbildning och som samhälls- medlemmar. I detta syfte ska ändamålsenliga åtgärder vidtas bland annat för att underlätta inlärning av punktskrift, alternativ skrift, förstorande och alternativa former, medel och format för kommu- nikation samt rörelse- och orienteringsförmågan och underlätta kamratstöd och mentorskap. Åtgärder ska också vidtas för att underlätta inlärning av teckenspråk och främja dövsamhällets språkliga identitet samt säkerställa att utbildning av personer, särskilt barn, med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar kunskapsrelaterad och social utveckling. För att säkerställa förverkligandet av denna rättighet ska konventionsstaterna vidta ändamålsenliga åtgärder för att anställa lärare, även lärare med funktionsnedsättning, som är kunniga i teckenspråk och/eller punktskrift, och för att utbilda yrkeskunniga personer och personal som är verksamma på alla utbildningsnivåer. Det finns åtta specialskolor, varav tre har hela landet som upptagningsområde och fem har regionala upptagningsområden. De tre riksskolorna är , och Åsbacka- skolan och de fem regionskolorna är Birgittaskolan, Kristinaskolan, Manillaskolan, Vänerskolan och Östervångsskolan. Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver utbildning med särskilda insatser vid riksskolorna. Regionskolor ska finnas i , , , och Lunds kommuner. Nedan beskrivs skolorna kort- fattat. Regionskolor för döva och hörselskadade Regionskolorna har olika karaktär. Vissa ligger i stora kommuner med relativt korta reseavstånd. Där bor eleverna huvudsakligen hemma hos sina föräldrar och dagpendlar till skolorna. Andra ligger i mindre kommuner och där är det vanligare att eleverna bor i elevhem. Elevsammansättningen skiljer sig också, främst vad gäller vilket förstaspråk eleverna har, talad svenska eller teckenspråk. Skolans upptagningsområde är i dag1 , , , , och . Hälften av eleverna har talad svenska som förstaspråk, har teckenspråk som förstaspråk och resterande andel har båda språken som förstaspråk. /11 är 135 elever inskrivna på skolan. 1 Av Specialpedagogiska skolmyndighetens nya instruktion (SFS 2011:130), beslutad , framgår att myndigheten får bestämma upptagningsområden för region- skolorna. Skolans upptagningsområde är , , , och . En tredjedel av eleverna har talad svenska som förstaspråk, cirka en tredjedel har teckenspråk som förstaspråk och resterande andel har både talad svenska och teckenspråk som förstaspråk. /11 är 56 elever inskrivna på skolan. Skolans upptagningsområde är , och . Manillaskolan skiljer sig, tillsammans med Öster- vångsskolan, från övriga regionskolor eftersom av eleverna har talad svenska som förstaspråk, har teckenspråk som förstaspråk och resterande andel har både talad svenska och teckenspråk som förstaspråk. /11 är 111 elever inskrivna på skolan. Skolans upptagningsområde är , och . En majoritet av eleverna, , har talad svenska som förstaspråk, cirka en tredjedel har teckenspråk som förstaspråk och resterande andel har båda språken som förstaspråk. /11 är 56 elever inskrivna på skolan. Skolans upptagningsområde är , , och . Elevsammansättningen liknar Manillaskolans genom att endast ett fåtal elever, , har talad svenska som förstaspråk, har teckenspråk som förstaspråk och resterande andel har båda språken som förstaspråk. /11 är 57 elever inskrivna på skolan. målgrupp är elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Skolan har hela landet som upptagnings- område, men de flesta eleverna kommer från närområdet. Många elever har komplexa funktionsnedsättningar och majoriteten följer träningsskolans kursplaner. /11 är 25 elever inskrivna på skolan. Åsbackaskolan målgrupp är elever som är döva eller hörselskadade och som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en regionskola. Skolan tar även emot elever som är dövblindfödda och samtliga elever läser enligt träningsskolans kursplaner. Skolan har hela landet som upptagningsområde, men en majoritet av eleverna kommer från närområdet. /11 är 33 elever inskrivna på skolan. målgrupp är elever som har grav språkstörning. I är skolan lokalintegrerad i de två kommunala skolorna Sankta och . I har skolan verksamhet vid den kommunala skolan Västangårds skola. Skolan har hela landet som upptagningsområde, men de flesta eleverna kommer från närområdena. /11 är 28 elever inskrivna på skolan. Deltidsutbildning vid specialskolorna under /10 Sammanfattning av specialskolornas svar på en enkät om deltidsutbildning Här redovisas en sammanfattning av svaren på den enkät om deltidsutbildning som utredningen sänt till samtliga specialskolor. I enkäten ger specialskolorna bland annat svar på om skolorna har haft deltidselever under /10 och hur skolorna ser på en verksamhet med deltidselever.1 Tabell 1.1 Antal deltidselever i specialskolan – uppdelat per specialskola Antal deltidselever i specialskolan – uppdelat per specialskola: Som framgår av tabellen är antalet deltidselever få och deltidselever förekommer inte på alla specialskolor.2 De specialskolor som inte tar emot deltidselever uppger att de tar emot elever för 1I samtliga svar avses en elev i eller grundsärskolan som är deltidselev i specialskolan. 2Med hänsyn till de enskilda eleverna särredovisas inte svaren från specialskolorna. studiebesök, besöksveckor och temaveckor. har ett antal elever som har tagits emot på försök bland annat på grund av osäkerhet om eleverna tillhör målgruppen.3 Specialskolorna har inte någon elev som är deltidselev i eller grundsärskolan. Gränsdragningen; att vara deltidselev i specialskolan och studiebesök / besöksveckor Specialskolorna är samstämmiga i bedömningen om av vad som ska avses med studiebesök och att vara deltidselev i specialskolan. Skillnaden mellan ett studiebesök och att vara deltidselev är tiden i specialskolan och syftet. Med deltidselev avses en elev som återkommande ingår i en fast grupp eller i en klass på skolan. Deltidseleverna har deltagit i specialskolornas verksamhet i olika utformning och omfattning. Tidsperioden i specialskolan varierar; några elever har deltagit en till medan andra elever har deltagit i specialskolans verksamhet under en per termin. Deltidseleverna uppges huvudsakligen följa specialskolans kursplaner. I några fall följs kursplaner alternativt grundsärskolans med teckenspråk som tillägg. Eleven har då med sig material från hemskolan. Med studiebesök / besöksveckor avses ett besök i specialskolan som sker vid något enstaka tillfälle. Vid ett studiebesök eller en besöksvecka deltar inte eleven i skolverksamheten. Syftet med ett studiebesök är att pröva-på och känna efter. Efter studiebesöket / besöksveckan kan följande alternativ diskuteras; skolgång på heltid eller deltid i specialskolan eller heltid i hemskolan. Specialskolornas syfte och mål med deltidsundervisning Huvudsyftet för en elev i eller grundsärskolan att vara deltidselev i specialskolan är att eleven ska få en möjlighet att ta del av specialskolans tvåspråkiga skolmiljö med teckenspråk och talad svenska. Eleven kan också stärka sin självkänsla och identitet. Ytterligare ett syfte kan vara att en elev som har lång resväg inte 3 Mottagande på försök regleras i 7 kap. 8 § skollagen (2010:800). tar emot elever med grav språkstörning. ska behöva lämna sin familj och till största delen kunna vara kvar i sin hemmiljö. Målet för en deltidselev är att främja elevens kunskapsutveckling och måluppfyllelse genom att stimulera språk- utvecklingen. Eleven kan också som deltidselev välja att bli heltidselev. Kategorier av elever som har deltagit i deltidsundervisning och som förväntas delta De elever som har deltagit i deltidsundervisningen uppges i princip motsvara specialskolans målgrupp. Specialskolorna har olika upp- fattning om vilka kategorier av elever som kan förväntas bli aktuella som deltidselever. Enligt en specialskola kan det vara elever som har en hörselnedsättning eller elever med CI. En specialskola anser att det inför att en elev ska tas emot som deltidselev bör göras en kartläggning av elevens språknivå och språkdomäner, dvs. i vilka sammanhang eleven använder talad svenska eller teckenspråk. De specialskolor som tar emot deltidselever har slutit avtal med elevens hemkommun. Den period för vilken avtal har slutits varierar från en termin till två läsår. Ansvarsfördelningen regleras i avtalen och ansvaret för eleven har i samtliga fall tilldelats hem- kommunen. I avtalen regleras även till viss del utformningen av deltidsundervisningen. Vad avtalen innehåller och vad de ska reglera är dock mycket skiftande. Det kan vara fråga om t.ex. reglering av elevens utvecklingsplan och hur den ska följas upp eller upplägg av samverkansmöten. Frågan om ansvaret för elevens betygssättning har inte varit aktuell i något fall, eftersom eleven inte har varit i specialskolan i så stor omfattning. Den ersättning som hemkommunen ska lämna för en deltidselev har i avtalen beräknats efter en självkostnad och då främst efter specialskolans personalkostnad. Det finns även en variant som är framtagen efter en schablonkostnad för kost och logi. Förväntad utveckling och konsekvens för dagens specialskola Specialskolorna har fått många förfrågningar från hemkommuner och vårdnadshavare om möjligheten att vara deltidselev. Utveck- lingen och behovet framöver, när det gäller deltidselever, uppges öka om verksamheten genom författningsstöd permanentas. , som inte tar emot deltidselever, uppskattar att 10–av skolans nuvarande elever kommer att välja deltid i stället för heltid i specialskolan om det blir möjligt att välja. Specialskolans nuvarande verksamhet vid en ökad utveckling av antalet deltidselever bedöms påverkas på flera plan. Det uppges att det krävs en gemensam fortbildning och ett kunskapsutbyte hos personal både i hemkommunen och i specialskolorna. Det kommer att ställas krav på nya arbetssätt och helt andra krav på skolans personal. Specialskolans boende uppges behöva en beredskap för att ta emot deltidselever. Från flertalet specialskolor uttrycks vissa farhågor inför en ökning av deltidselever. Det kan skapa en oro i befintliga klasser som kan påverka undervisning, trygghet och studiero. En special- skola anser att om deltidselever finns i separata grupper i skolan upplever de sig inte delaktiga, medan en annan specialskola uttrycker att om efterfrågan blir stor så måste de skapa särskilda klasser för deltidseleverna. , som inte har deltidselever, anser att det inte heller kommer att finnas elever som kan vara aktuella som deltidselever. Skolan bedömer att dess verksamhet kan komma att påverkas negativt om den får fler skolformer att förhålla sig till. Enkätfrågor till specialskolor angående deltidselever Hur många elever har under /2010 deltagit delvis i undervisningen som deltidselev? b.Vad avser du med deltidselev och var anser du att gränsen går mellan studiebesök i specialskolan och deltidselev? c.Vad är syftet – målet för deltidseleven? d.Beskriv under hur långa perioder deltidseleverna brukar komma till skolan och delta i verksamheten (ex. under en termin / läsår). Vilka kategorier av elever har deltagit i deltidsundervisningen? Beskriv utifrån funktionsnedsättning och om det finns något annat kriterium som gör att de är deltidselever. För hur tecknas avtal med hemkommunen för deltidseleven (ex. termin / läsår)? b.Hur har kostnaden beräknats för eleven? c.Hur ser ansvarsfördelningen ut (ex. betyg, utvecklingssamtal, kontroll av närvaro)? d.Vilken kursplan följs när eleven är i specialskolan? Hur tror du att utvecklingen kommer att vara framöver när det gäller antalet deltidselever om verksamheten permanentas? Hur bedömer du att detta kommer att påverka din verksamhet? 6.Vilka kategorier av elever tror du kan komma att bli aktuella för deltidsundervisning ? Beskriv utifrån funktions- nedsättning och eventuella andra kriterier som gör att de kan vara aktuella som deltidselever. 7.Övrigt som du vill tillägga. Beräkningar av vissa ekonomiska konsekvenser I bilagan redovisas beräkningar som ligger till grund för de ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag om en nioårig skolplikt och om deltidsutbildning. Beräkningarna utgår ifrån antagandet att förhållandet mellan antal årsarbetare och elever är linjärt. Utredningen utgår från detta antagande eftersom personalantalet i specialskolan har följt elevutvecklingen relativt linjärt under de senaste årens nedgång i elevantalet. I beräkningen av det förväntade minskade personal- behovet utgår utredningen från Specialpedagogiska skolmyndig- hetens uppgifter om antalet årsarbetare per specialskola enligt myndighetens kvalitetsredovisning för . Utredningen använder vidare ett medelvärde för antalet elever som läser i årskurs 10 i regionskolorna baserat på läsåren 2005/06 till 2009/10. Beräkningar av minskade intäkter baseras på de av regeringen fastställda ersättningsnivåerna för . Vidare utgår utred- ningen från en beräknad driftskostnad per årsarbetare på . Detta belopp är baserat på ett medelvärde av den av redovisade driftskostnaden per års- arbetare för och motsvarande kostnad för Specialpedago- giska skolmyndighetens personal . Ett medelvärde används eftersom driftskostnaden historiskt har varit lägre i den tidigare än i . Beräk- ningen utgår vidare från att alla hemkommuner med elever i specialskolan betalar samma ersättning. Scenario 1 – alla elever i de regionala specialskolorna fullföljer på nio år Tabell 1 Beräkning av kostnads- och intäktsförändringar – scenario 1 Minskning av antalet elever i årskurs 10 Årsarbetare per elev (/elev) Beräknat minskat behov av årsarbetare Genomsnittlig driftskostnad per årsarbetare (tkr) Beräknad minskning av personalkostnader/år (tkr) Kostnader för utökad garanterad undervisningstid Minskade intäkter från kommuner Belopp (tkr) Skillnad nettokostnader för staten Belopp (tkr) Källa: Officiell statistik, ; Specialpedagogiska skolmyndigheten, Kvalitetsredovisning för skolor 2009 och Årsredovisning 2009; , Årsredovisning 2007; utredningens beräkningar. Scenario 2 – av eleverna i de regionala specialskolorna fullföljer på nio år Tabell 2 Beräkning av kostnads- och intäktsförändringar – scenario 2 Antal elever i åk 10 om avslutar i åk 9 Årsarbetare totalt (ÅA/elev) Antal ÅA för beräknat antal elever i åk 10 Beräknat minskat behov av årsarbetare jämfört med nuvarande antal Genomsnittlig driftskostnad per årsarbetare (tkr) Beräknad minskning av personalkostnader/år (tkr) Kostnader för utökad garanterad undervisningstid Minskade intäkter från kommuner Belopp (tkr)