sou · GYB393 · 2011-01-01 00:00:00 — Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Bilaga 7 till LU2011 Effekter på sysselsättning och löner inom taxibranschen Utfallsvariabel: log(Antal sysselsatta individer) 0,109*** 0,106*** (0,032) (0,029) 0,031** 0,135*** (0,011) (0,012) Utfallsvariabel: log(Antal sysselsatta timmar) 0,098** 0,047* (0,037) (0,023) 0,345*** 0,242*** (0,024) (0,018) Utfallsvariabel: log(Månadslön) -0,038*** -0,013 (0,009) (0,008) -0,122*** -0,084*** (0,009) (0,008) Not: Tjänstesektorn utgörs här av ett slumpmässigt urval. Med kort sikt avses perioden –2005 och med lång sikt perioden –2007. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar, inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Kontrollvariabler på individnivå utgörs av ålder, kön, utbildning och utrikes född. I modellen ingår även kommunfixa effekter. indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Standardfelen är korrigerade för heteroskedasticitet. Källa: Strukturlönestatistiken. Bilaga 7 till LU2011 Figur 13 Effekten på sysselsättning inom taxi för olika grupper av arbetstagare (jämförelsegrupp= tjänstesektorn) -0,6 -0,4 -0,2 Källa: Strukturlönestatistiken. Tabell C 3 (Appendix C) redovisar löneeffekterna för olika grupper av arbetstagare inom taxibranschen. Denna analys för- medlar dock inte någon entydig bild. Om något verkar lönerna fallit mest i gruppen 50–samt bland högutbildade, vilket skulle kunna tyda på att dessa grupper fick en oproportionerlig del av vinsterna på den reglerade marknaden. Då skillnaderna inte är statistiskt signifikanta bör de dock tolkas med försiktighet. När det gäller sjukskrivningarna i taxibranschen talar teorin för att de kan öka till följd av avregleringen. Dels skulle effektiviseringar kunna bidra till att skapa en sämre arbetsmiljö, dels kan incita- menten till sjukskrivningar öka till följd av lägre löner. I figur 14 redovisas utvecklingen av sjukskrivningarna (längre än ) inom taxibranschen före avregleringen. Både sjukskrivningarna totalt sett och långtidssjukskrivningarna minskade kraftigt för att sedan uppvisa en skarp ökning. Bilaga 7 till LU2011 Figur 14 Andelen sjukskrivna i taxibranschen 1989–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Utvecklingen i taxibranschen tycks dock ingå i ett generellt mönster av ökade sjukskrivningar i hela ekonomin. I figur 15 jäm- förs utvecklingen inom taxibranschen med godstrafiksektorn och tjänstesektorn i sin helhet och vi ser då att följs utvecklingen av andelen sjukskrivna åt. Av figuren framgår också att sjukskrivningarna i taxibranschen genomgående ligger på en något högre nivå än i övriga sektorer. Bilaga 7 till LU2011 Figur 15 Andelen sjukskrivna i taxibranschen relativt godstrafiksektorn och tjänstesektorn 1989–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Långtidssjukskrivningarna följer samma mönster som sjuk- skrivningarna generellt, men på en lägre nivå. Hur långtidssjuk- skrivningarna inom taxibranschen utvecklas i förhållande till godstrafiksektorn och tjänstesektorn framgår av figur 16. Även långtidssjukskrivningarna befinner sig på en högre nivå inom taxibranschen än inom godtrafik och serviceindustrin. Långtids- sjukskrivningarna ser här ut att ha minskat i förhållande till godstrafiksektorn, men har fluktuerat kring ungefär samma nivå relativt tjänstesektorn. Bilaga 7 till LU2011 Figur 16 Andelen långtidssjukskrivna i taxibranschen relativt godstrafiksektorn och tjänstesektorn 1989–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. I den grafiska analysen framgår inte hur förändringar i arbets- kraftens sammansättning påverkar det observerade mönstret. I tabell 5.2 redovisas resultaten från regressionsanalysen där den s.k. difference-in-difference-metoden tillämpas (se Appendix B). När vi undersöker hur sjukskrivningstalen förändrades i taxibranschen efter avregleringen i förhållande till godstrafiksektorn samt hela tjänstesektorn framgår att sjukskrivningarna minskat, både på lång och kort sikt. I den första panelen framgår att sjukskrivningarna minskat med mellan på kort sikt, och ytter- ligare på lång sikt. Detta innebär att sjuk- skrivningarna har minskat med mellan på kort sikt och med på lång sikt. Även när det gäller långtidssjukskrivningar och antalet dagar med sjukpenning tycks sambandet vara negativt, men minskningen är mindre än när det gäller sjukskrivningar generellt och gäller endast på lång sikt. När vi studerar hur sjukskrivningarna hos specifika grupper har påverkats av avregleringen (resultaten återfinns i tabell C 3 och C 4 i appendix C) visar det sig att sjukskrivningarna minskat mest hos Bilaga 7 till LU2011 utlandsfödda och att det är män, arbetstagare utan eftergymnasial utbildning och äldre som har stått för minskningen. Tabell 5.2 Effekter på sjukskrivningar av avregleringen av taximarknaden Utfallsvariabel: Sjukskriven > -0,011*** -0,020*** (0,003) (0,004) -0,028*** -0,033*** (0,003) (0,003) Utfallsvariabel: Antal dagar med sjukfrånvaro 1,230*** -0,816 (0,467) (0,543) -1,561*** -1,682*** (0,455) (0,506) 0,005* -0,0005 (0,002) (0,0028) -0,008*** -0,0072*** (0,002) (0,0026) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. Tjänstesektorn utgörs här av ett slumpmässigt urval. Med kort sikt avses perioden –2005 och med lång sikt perioden –2007. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Kontrollvariabler på individnivå utgörs av ålder, kön, utbildning och utrikes född. I modellen ingår även kommunfixa effekter. *** indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Standardfelen är korrigerade för heteroskedasticitet. Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Bilaga 7 till LU2011 I detta avsnitt redovisas effekterna av privatiseringar inom för- skolan (5.2.1), skolan (5.2.2) och äldreomsorgen (5.2.3). I samtliga fall möjliggör skillnader mellan olika kommuner i privatiserings- grad att vi kan studera hur arbetsmarknaden förändrats i takt med att marknaderna privatiseras. För att kunna tolka resultaten i en sådan analys är det dock viktigt att ta hänsyn till andra skillnader som kan finnas mellan kommuner med hög respektive låg privatiseringsgrad. För respektive bransch ges därför en detaljerad beskrivning av kommunvariationen i privatiseringsgraden. Därefter redovisas effekterna av privatiseringsgraden på sysselsättning, löner och sjukskrivningar. 5.2.1 Privatisering inom förskolan Beskrivning av variationen mellan kommuner Eftersom det under huvuddelen av studieperioden (1994–2006) var upp till kommunerna att besluta om en privat förskola fick öppna eller inte finns det kommunala skillnader i nivån och ökningen av andelen privata alternativ. I figur 17 visas ökningen i andelen elever i friskolor för kommunerna indelade i tre kommungrupper: storstadskommuner, glesbygdskommuner samt övriga kommuner. Av figuren framgår att storstadskommuner har haft ett betydligt större inflöde av privata alternativ än övriga kommuntyper. Bilaga 7 till LU2011 Figur 17 Förändring i privatiseringsgrad (per kommuntyp) Tabell 4 redovisar andra kommunkaraktäristika som skiljer sig åt mellan kommuner med olika privatiseringsgrad. I kolumn 1 och 2 delas kommunerna upp efter den konkurrensnivå de hade vid studieperiodens början. Som mått på konkurrens används andelen barn i förskolor som drivs i privat regi. Kommuner som hade privata förskolor definieras som kommuner med hög konkurrens.9 Kolumn 3 och 4 skiljer på kommuner som haft mycket och lite förändring i privatandelen 1994–2007. Här skiljs kommunerna åt med hjälp av medianökningen i andelen privat förskola. Av tabellen framgår att kommuner med hög privatiseringsgrad 1994 hade fler invånare med hög (efter- gymnasial) utbildning och fler utlandsfödda än kommuner utan privata alternativ inom förskolan. Kommuner med hög andel privata alternativ hade också högre medianinkomst, ett större invånarantal och oftare borgerlig majoritet. Om man tittar på kommunerna uppdelade efter graden av expansion av privata förskolor 1994–2008 är skillnaderna mellan kommunerna mindre även om kommuner med störst expansion karaktäriseras av fler högutbildade, fler utlandsfödda, större befolkning och en högre 9 Mediankommunen hade inga barn i privat regi 1994. Bilaga 7 till LU2011 I kontrast till nivåerna 1994 är det dock inte så att kommuner med störst privat expansion är de med borgerligt styre. Kommuner med hög/låg konkurrensgrad Expansion 1994–2008 Kommunvariabler (mätta 1994) Andel m. eftergymnasial utbildning Det är troligt att det råder en hög korrelation mellan flera av kom- munvariablerna i tabell 5.3. Exempelvis så är troligen median- inkomsten högre i kommuner med högre utbildningsnivå bland befolkningen. Om man istället tittar på de partiella korrelationerna, vilka fås genom skattningar av sambandet med hjälp av en linjär regressionsmodell, blir dock slutsatserna desamma. Kommuner med högre andel högutbildade har högre initial andel privata förskolor liksom en större expansion av privata alternativ även då inkomstnivån hålls . En bidragande förklaring till detta kan vara en större efterfrågan på privata förskolor bland hög- utbildade föräldrar. Politiskt styre och storstadsvariabler bidrar också till att förklara expansionen i privata förskolealternativ. Det finns däremot en negativ korrelation mellan andelen privata förskolor 1994 och inflödet . Detta tyder på en högre efterfrågan av privata förskolor i kommuner med få privata alternativ. Figur 18 beskriver utvecklingen av antalet sysselsatta inom förskolan 1994–2007. Av figuren framgår att sysselsättningen föll under början av studieperioden för att öka igen . Dessa förändringar kan naturligtvis drivas av skillnader i storleken på barnkohorterna mellan olika år, men till Bilaga 7 till LU2011 viss del beror de på besparingar i offentlig sektor . ökade antalet barn per anställd i förskolan från 4,4 till 5,6 (SOU 2000:3). Sysselsättningen i förskolan 1994–2007 Antal timmar (1000- Antal timmar (1000-tal) Källa: Strukturlönestatistiken. Figur 19 visar den demografiska sammansättningen bland de syssel- satta inom förskolan, uppdelat på offentlig- och privatanställda. Det finns tydliga skillnader i sammansättningen mellan kommunala och privata förskolor. Privata förskolor sysselsätter fler män och utlandsfödda, men mindre utbildad personal än kommunala för- skolor. Det finns också stora skillnader i ålderssammansättningen bland de anställda där privata förskolor sysselsätter fler yngre än offentliga förskolor. Tabell 5.3 redovisar de genomsnittliga lönerna bland offentlig- och privatanställda förskolelärare. Lönerna är något högre bland privatanställda förskolelärare och det finns en större lönespridning i privat sektor. Bilaga 7 till LU2011 Figur 19 Vilka arbetar i förskolan 2007? Not: Utbildningsinriktning definieras med hjälp av Svensk utbildningsnomenklatur SUN 2000. Individer definieras som förskollärare om de har avslutad utbildning inom lärarutbildning och förskola och barnskötare om de har utbildning inom barnomsorg. Enligt hade förskollärarutbildning och barn- skötarutbildning av årsarbetarna vilket är högre än andelen utbildad personal enligt vårt datamaterial. Skillnaden beror dels på att andelen utbildade här beräknas utifrån antalet individer som varit sysselsatta , dvs. såväl övrig personal, deltidsarbetare som tillfällig personal, dels på hur utbildade definieras (individer med utbildning inom pedagogik definieras ej som utbildade). Källa: Strukturlönestatistiken. Tabell 5.4 Lönerna i privata/offentliga förskolor (2007) Källa: Strukturlönestatistiken. För att isolera det faktiska sambandet mellan privatisering och sysselsättning skattas en regressionsmodell där vi konstanthåller en mängd faktorer som skulle kunna orsaka ett falskt samband mellan andelen privata förskolor och sysselsättning. Den empiriska modellen utnyttjar den stora kommunala variationen i expansionen av privata förskolor som beskrivits ovan, vilken möjliggör att isolera effekten från skillnader i sysselsättningsnivåer mellan Bilaga 7 till LU2011 kommuner med hög respektive låg konkurrens som är konstanta över tiden. För att få en säkrare tolkning av resultaten kontrollerar vi också för ett antal kommunala faktorer som skulle kunna påverka sysselsättningen och som kan variera över tiden (antal barn i förskolor totalt, demografisk sammansättning i kommunen, medianinkomst samt politisk majoritet). Resultaten från dessa skattningar visas i tabell 5.5. I den övre delen av tabellen visas effekten av konkurrens från privata aktörer på det totala antalet sysselsatta timmar i förskolorna. I den nedre delen visas effekten på antalet individer som varit sysselsatta inom förskolan . Då deltidsarbete (och timvikariat) kan antas vara vanligt före- kommande i denna bransch är båda utfallen intressanta. Variabeln av intresse är graden av konkurrens från privata förskolor i kommunen, vilken mäts som andelen barn i privat regi. Av den första kolumnen i tabellen framgår att effekten på det totala antalet timmar är liten och inte statistiskt signifikant. Däremot finns det en positiv effekt på antalet individer som arbetar inom förskolan, vilket tyder på att fler personer har kommit in på arbetsmarknaden i kommuner med många privata förskolor, trots att den totala sysselsättningen inte har ökat. Detta kan bero på en omfördelning av det totala antalet timmar, genom en ökning i omfattningen av deltidsarbete. Effekterna mäter ökningen i sysselsättning om marknaden går från ingen till fullständig konkurrens. Detta innebär att om andelen barn i förskolor i privat regi ökar stiger antalet sysselsatta individer med i genomsnitt . Kolumn (2)–(8) visar syssel- sättningseffekterna för olika grupper. Vi ser att kommuner med högre konkurrens sysselsätter fler män och unga, men färre utbildade förskolelärare. Det finns däremot inga tydliga effekter på antalet utlandsfödda anställda.10 10 Modellen antar att sysselsättningen i kommunerna hade utvecklats på samma sätt i avsaknad av variationen i privata förskolor. För att testa om resultaten är känsliga för detta antagande skattade vi också en modell som tillåter för olika kommunspecifika linjära tidstrender. Även när man tillåter för sådana trender kvarstår tendenserna av positiva effekter på antalet personer som sysselsätts i förskolan överlag liksom för antalet män och unga. När det gäller antalet sysselsatta med förskolelärarutbildning är slutsatsen mindre klar, vilket tyder på att den negativa effekten drivs av en generell neråtgående trend i antalet sysselsatta med förskoleutbildning i kommuner med fler privata alternativ. Det ska dock noteras att inga av effekterna är statistiskt signifikanta när trender inkluderas. Detta kan delvis bero på att en sådan modell är krävande då den endast identifierar effekten utifrån avvikelser från den kommunspecifika trenden. Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Bilaga 7 till LU2011 Sysselsättningseffekter av konkurrens i förskolan Utfallsvariabel: log(Antal sysselsatta timmar) -0,022 1,251*** -0,044 -0,126 -0,200*** (0,075) (0,199) (0,072) (0,117) (0,063) -0,041 0,476*** -0,309*** (0,077) (0,120) (0,174) (0,079) Utfallsvariabel: log(Antal sysselsatta individer) 0,244*** 1,374*** 0,165** -0,135** (0,0808) (0,174) (0,0779) (0,117) (0,0573) 0,129* 0,457*** 0,917*** -0,207*** (0,0766) (0,121) (0,164) (0,073) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. De kommunvariabler som ingår i modellen är medianinkomst, andel universitetsutbildade, invandrade och kvinnor, antal barn i förskoleålder samt om kommunen har högerstyre. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Samtliga estimat är viktade med kommunstorleken. *** indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Källa: Strukturlönestatistiken. På samma sätt som för sysselsättning skattas effekten av kon- kurrensen från privata aktörer på löner. Tabell 5.6 visar hur andelen barn i privata förskolor påverkar månadslönerna för de anställda i förskolan. Vi analyserar endast personal som har sin huvudsakliga sysselsättning inom förskolan och skattar effekten för dessa gemensamt samt separat för offentliganställda och privatanställda förskolelärare. Resultaten visar inte på några tydliga löneeffekter av Bilaga 7 till LU2011 Man kan se vissa tendenser till en positiv effekt i offentliga förskolor och en viss negativ effekt i privata, men dessa effekter är inte statistiskt säkerställda. Löneeffekter av konkurrens i förskolan Beroendevariabel: log(månadslön) -0,033 (0,028) (0,020) (0,045) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. Modellen inkluderar individens kön, ålder, ålder2 samt en dummy för om individen har lärarutbildning eller inte. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter samt antalet barn i grundskole-/gymnasieålder. Estimaten i privat sektor är viktade med urvalssannolikheten. *** indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Källa: Strukturlönestatistiken. Figur 20 visar hur andelen sjukskrivna har utvecklats inom för- skolan –2006. I likhet med sjukskrivningarna i hela ekonomin så har den största ökningen ägt rum . Utvecklingen för långtidssjukskrivningar följer ett snarlikt mönster, men ligger på en lägre nivå. Bilaga 7 till LU2011 Figur 20 Andelen sjukskrivna inom förskolan 1990–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Figur 21 visar att det finns stora nivåskillnader i sjukfrånvaro mellan privat- och offentliganställda. Andelen som varit sjuka är högre inom offentlig än i privat sektor. Även när det gäller långtids- sjukskrivningarna skiljer sig offentliganställda från privatanställda. En större andel av de offentliganställda är sjukskrivna i . Naturligtvis beror detta mönster till stor del på att ålderstrukturen och andra faktorer hos arbetskraften skiljer sig åt mellan offentlig och privat sektor. En annan faktor som skulle kunna förklara mönstret är att det i kommuner med konkurrens kan vara så att anställda med hög risk för sjukskrivning arbetar i offentliga förskolor och anställda med låg risk för sjukskrivning arbetar i privat sektor. Lönerna är dessutom högre inom privat sektor, vilket ökar marginalkostnaderna att vara sjukskriven. Ytterligare en möjlighet är att barnen som går i privata och offent- liga förskolor skiljer sig åt på ett sådant sätt att arbetsbelastningen inom offentliga förskolor blir högre. Till exempel skulle det kunna vara så att barn med kortare vistelsetid per dag i högre grad går på privata förskolor. Bilaga 7 till LU2011 Figur 21 Andelen sjukskrivna i förskolan, enskild relativt offentlig regi 1990–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Nedan studerar vi sambandet mellan privatisering och andelen sjukskrivna med hjälp av kommunvariation i privatiseringsgraden. Som redan nämnts i inledningen finns flera olika hypoteser om sambandet mellan konkurrens och privatiseringar. Ett tänkbart scenario är att konkurrens tvingar fram effektiviseringar som i sin tur påverkar sjukskrivningarna. Om sjukskrivningarna minskar eller ökar på grund av ökade effektiviseringar är en empirisk fråga. Å ena sidan kan man tänka sig att sjukskrivningarna skulle kunna minska på grund av att de anställda blir mer restriktiva med sjuk- skrivningar, å andra sidan skulle de kunna öka eftersom ökade effektiviseringar kan leda till ett högre arbetstempo och en större risk för skada och sjukdom. Vår modell kontrollerar för ett antal individkaraktäristika (t.ex. ålder, kön, och utbildning). Dessa variabler ska förhindra att effekten av privatisering fångar upp andra för- ändringar bland de sysselsatta i förskolan, t.ex. förändringar i åldersstruktur och könssammansättning. Vi inkluderar också ett antal kommunala faktorer samt tidseffekter. Resultaten från regressionsanalysen visas i tabell 5.7. Den första kolumnen visar effekten av privatisering på andelen sjukskrivningar bland samtliga som haft sin huvudanställning i Bilaga 7 till LU2011 förskolan samma eller föregående år. I den översta panelen ser vi ett svagt negativt samband mellan andelen sjukskrivningar och konkurrens. Detsamma gäller för långtidssjukskrivningar i panelen nederst. Då man kontrollerar för kommunegenskaper, individ- karakteristika, gemensamma tidstrender samt kommunfixa effekter så är dock inte effekterna statistiskt signifikanta. När det gäller längden på sjukskrivningar, mätt som antalet dagar som man varit sjukskriven i en lång sjukskrivningsperiod, så hittar vi ett statistiskt säkerställt negativt samband. Kolumn 2–3 visar effekten av konkurrens på sjukskrivningar för offentlig- respektive privatanställda. Skattningarna för både offentlig- och privatanställda är positiva men inte statistiskt signifikanta när det gäller sjukskrivningar. Tittar man på effekten på långtidssjukskrivningar och sjukskrivningarnas längd tycks ökade privatiseringar innebära en högre sjukfrånvaro bland offentliganställda, men lägre bland privatanställda. Dessa effekter, som kan påverkas av vilka som söker sig till de olika sektorerna, är dock inte statistiskt säkerställda. Bilaga 7 till LU2011 Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Effekter på sjukskrivningar av konkurrens i förskolan Utfallsvariabel: Sjukskriven > -0,010 (0,016) (0,031) (0,018) Utfallsvariabel: Antal dagar med sjukfrånvaro -5,584* -0,017 -0,002 (0,014) (0,027) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. De kommunvariabler som ingår i modellen är medianinkomst, andel universitetsutbildade, invandrade och kvinnor, antal barn i förskoleålder samt om kommunen har högerstyre. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Kontrollvariabler på individnivå utgörs av ålder, kön, förskollärarutbildning, barnskötarutbildning och utrikes född. I modellen ingår även kommunfixa effekter. *** indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Standardfelen är klustrade på kommunnivå och korrigerade för heteroskedasticitet. Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. När det gäller sjukskrivningar i förskolan tycks alltså inte ökad kon- kurrens innebära att den genomsnittliga sannolikheten för sjuk- skrivning påverkas bland de anställda. Mönstret som observeras kan antingen bero på att det inte finns något samband, eller på att det finns flera, motverkande, effekter för olika grupper av anställda. Studerar vi olika grupper separat (se tabell C 6, Appendix C) fram- går att såväl sjukskrivningar, antalet dagar med sjukpenning samt långtidssjukskrivningar minskat bland de utbildade förskollärarna. Bland barnskötarna ökar sjukskrivningarna, men inte signifikant. Resultaten för förskollärare kan tolkas som att en 10 procentig Bilaga 7 till LU2011 ökning av privata arbetsgivare i en kommun minskar sjuk- skrivningarna med i genomsnitt . En tänkbar förklaring till att sjuktalen minskat för just denna grupp skulle kunna ha varit förändrade lönenivåer, men våra löneskattningar ger inga indikationer på att så skulle vara fallet.11 En annan tänkbar förklaring är att det inte funnits något utrymme för löneökningar för att parera effekten av ökad konkurrens och att arbetsgivarna försökt konkurrera om den högt utbildade arbetskraften genom bättre arbetsvillkor. Sannolikheten att vara sjukskriven och lång- tidssjukskriven har även minskat bland yngre anställda.