sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — I den nuvarande föreningslagen finns en bestämmelse om att styr- elsen är skyldig att kalla till föreningsstämma om det finns risk för att föreningens eget kapital kommer att förbrukas. Däremot inne- håller lagen inte några bestämmelser om tvångslikvidation vid kapital- brist, motsvarande de bestämmelser som finns i 25 kap. 13–20 §§ aktiebolagslagen. Inte heller förevarande förslag innehåller några sådana bestämmelser. Utredningen har emellertid ansett att det även är viktigt att frågan om likvidation tas upp till be- handling på föreningsstämman om föreningen har eller synes ha all- varliga ekonomiska problem och att det därför finns anledning att i en ny lag ytterligare betona styrelsens ansvar i detta hänseende. Enligt punkten 1, som delvis motsvarar 11 kap. 2 § i den nuvar- ande föreningslagen, ska styrelsen kalla till föreningsstämma, om det på grund av inträffade förluster eller av annan orsak finns skäl att anta att föreningens ställning fortlöpande kommer att försämras så att föreningens skulder och avsättningar inte täcks av tillgång- arna. I den föreslagna lagtexten har därmed klargjorts att en jäm- förelse ska göras mellan å ena sidan föreningens skulder och avsätt- ningar och å andra sidan föreningens tillgångar. Det är givet att skyldigheten att kalla till stämma föreligger också om föreningens prekära ekonomiska situation konstateras först sedan föreningens eget kapital redan är förbrukat. Den sammankallade stämman ska pröva frågan om föreningen ska gå i likvidation. En särskild fråga är hur man vid bedömningen av föreningens ekonomiska situation ska värdera föreningens tillgångar. Enligt aktiebolagslagens bestämmelser om tvångslikvidation får man vid upprättandet av en kontrollbalansräkning ta upp vissa tillgångar till högre värden än vad som följer av årsredovisningslagen. Utred- ningen har övervägt om motsvarande särskilda värderingsregler bör gälla i detta sammanhang men har kommit till slutsatsen att sed- vanliga redovisningsregler bör tillämpas. Det bör understrykas att frågan om värdering inte har samma omedelbara betydelse här som vid tillämpningen av aktiebolagslagens regler, eftersom bedöm- ningen i första hand handlar om en prognos om föreningens eko- nomiska utveckling; finns det anledning att räkna med en fort- gående negativ utveckling av allvarligt slag, torde denna leda till att föreningens eget kapital förbrukas, oavsett om tillgångarna värderas enligt årsredovisningslagen eller enligt de principer som gäller vid upprättande av en kontrollbalansräkning enligt aktie- bolagslagen. Bestämmelsen i punkten 2 är en nyhet. Enligt denna ska styrelsen hänskjuta frågan om likvidation till stämman också när det av andra skäl finns anledning att ifrågasätta föreningens möjligheter att fort- leva ekonomiskt. Så kan vara fallet om det visserligen kan antas att föreningen kommer att ha ett positivt eget kapital men föreningens verksamhet förutsätter en likviditet som föreningen inte har. I en sådan situation ska enligt förslaget stämman kallas in för att ta ställning till om föreningen ska gå i likvidation. En situation då förhållandena ofta torde vara så som sägs i förevarande paragraf är när föreningen vid en verkställighet enligt utsökningsbalken har befunnits sakna tillgångar (jfr 25 kap. 13 § 2 aktiebolagslagen). I sådana situationer får styrelsen anses vara skyl- dig att kontrollera föreningens ställning särskilt noga, t.ex. genom att upprätta en särskild balansräkning och ställa den i relation till vad som är känt om föreningens framtidsutsikter. I styrelsens ansvar för verksamheten ligger att styrelsen fort- löpande måste hålla sig underrättad om föreningens ekonomiska förhållanden. Styrelsens skyldighet att agera enligt paragrafen kan därmed inträda när som helst under räkenskapsåret, t.ex. på grund av information som styrelsen har erhållit om inträffade förluster eller likviditetsproblem. Styrelsen måste, när den får sådan infor- mation, bedöma om den mottagna informationen ger anledning att anta att föreningens eget kapital håller på att för- brukas eller det av andra skäl finns anledning att anta att föreningen saknar ekonomiska möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Det räcker således normalt inte att dessa slag av bedömningar görs sedan föreningens eget kapital redan har blivit förbrukat eller föreningen har kommit in i en akut kris. Å andra sidan kan det givetvis vara så att styrelsen, sedan den har fått möjlighet att kom- plettera sitt underlag och diskutera informationen, kommer fram till att de farhågor som man inledningsvis hade var ogrundade. I så fall behöver frågan om likvidation inte hänskjutas till stämman. Om det även sedan kompletterande information har inhämtats och diskuterats – vilket normalt inte bör få ta mer än ett par, – finns skäl att anta att förhållandena är sådana som sägs i punkten 1 eller 2 åligger det styrelsen att kalla till stämma genast. Kallelsen får alltså inte dröja längre än vad som krävs för att praktiska kallelseåtgärder ska kunna vidtas. Ett par veckors fördröj- ning kan dock godtas, om det därmed blir möjligt att ta upp likvi- dationsfrågan på en ordinarie stämma. Att styrelsen är skyldig att ta upp frågan om likvidation på föreningsstämman innebär inte att styrelsen också måste rekom- mendera stämman att föreningen ska gå i likvidation. Det är ju möjligt att styrelsen bedömer att föreningens ekonomiska svårig- heter går att lösa, t.ex. genom tillskott från medlemmarna. Styrelsen måste emellertid under alla förhållanden tillhandahålla stämman ett förslag till beslut om likvidation som stämman kan ta ställning till. Av 18 kap. 4 och 5 §§ följer vidare att, när en fråga om likvidation ska tas upp vid stämma, medlemmarna har rätt till visst ytterligare beslutsunderlag. Det gäller även när likvidationsfrågan har hän- skjutits till stämman enligt 18 kap. 3 §. Såsom framgår av 18 kap. 4 § tredje stycket ska styrelsen därvid också lämna ett särskilt yttrande där frågor om föreningens ekonomiska möjligheter till fort- levnad belyses (se närmare kommentaren till den bestämmelsen). Förslaget innehåller inte något krav, motsvarande det som finns i 25 kap. aktiebolagslagen, på att styrelsen ska upprätta en s.k. kontroll- balansräkning. Ofta kan det vara tillräckligt att stämman har till- gång till föreningens årsredovisning och de kompletteringar till denna som anges i 18 kap. 5 §. Lika ofta kan emellertid framtagandet av en ny balansräkning vara en nödvändig förutsättning för att styrelsen och stämman ska kunna göra en riktig bedömning av föreningens ekonomiska situation. Balansräkningen bör, om den är avsedd att ligga till grund för stämmans ställningstagande, lämpligen avse fören- ingens förhållanden vid tiden för kallelse till föreningsstämma. Under alla förhållanden åligger det alltid styrelsen att ta fram det material som i det enskilda fallet krävs för att rätt bedöma föreningens ekonomiska läge. Enligt aktiebolagslagen blir ledamöterna i en styrelse som under- låter att upprätta kontrollbalansräkning eller att kalla till stämma för behandling av kontrollbalansräkningen normalt personligen betal- ningsansvariga för bolagets därefter uppkommande förpliktelser. Detsamma gäller aktieägare som med vetskap om att bolaget är skyldigt att gå i likvidation på grund av kapitalbrist deltar i ett beslut att fortsätta bolagets verksamhet. Förevarande förslag inne- håller inte några motsvarande bestämmelser. Om styrelsen under- låter att i de aktuella situationerna hänskjuta frågan om likvidation till stämman, torde dock styrelseledamöterna i speciella fall kunna bli skadeståndsskyldiga enligt bestämmelserna i 22 kap. Även an- svar för gäldenärsbrott kan komma i fråga. Av punkten 3 framgår att styrelsen även är skyldig att hänskjuta frågan om likvidation till stämman om antalet medlemmar i fören- ingen har gått ner under det i lagen föreskrivna minimiantalet, dvs. om det finns färre än tre medlemmar (varvid investerande med- lemmar inte ska räknas). Så är fallet redan enligt gällande rätt (se 11 kap. 3 § i den nuvarande föreningslagen). Förslaget skiljer sig dock i det avseendet från gällande rätt att styrelsen inte behöver agera förrän minimiantalet medlemmar har underskridits under en månad. Därefter måste emellertid hänskjutandet ske genast, dvs. kallelse till en stämma där frågan om likvidation ska behandlas ska genast skickas ut. Styrelsen måste därvid tillhandahålla medlemmarna ett förslag om att föreningen ska gå i likvidation – även om styrelsen inte behöver ställa sig bakom förslaget – samt visst ytterligare underlag (se 18 kap. 4 och 5 §§). Föreningsstämman kan besluta att föreningens verksamhet ska fortsätta även om det vid stämmotillfället inte har tillkommit några nya medlemmar. Såsom framgår av 18 kap. 13 § gäller detta dock enbart från det att antalet medlemmar kom att understiga tre. från sexmånadersfristens utgång är styrelsen skyldig att hos domstol ansöka om att föreningen ska gå i likvidation. Gör den inte det, kan styrelsens ledamöter bli person- ligen betalningsansvariga för föreningens därefter uppkommande förpliktelser (se 18 kap. 14 §). Även medlemmar som deltar i beslut att efter sexmånadersfristens utgång driva verksamheten vidare kan drabbas av sådant betalningsansvar. 18 kap. 4 § Om föreningsstämman ska pröva en fråga om likvidation, ska styrelsen eller, om förslaget väcks av någon annan, förslagsställaren upprätta ett förslag till beslut. I förslaget till beslut ska följande uppgifter anges: 1.skälen för att föreningen ska gå i likvidation och vilka alternativ till likvidation som finns, 2.från vilken dag beslutet om likvidation föreslås gälla, 3.den beräknade tidpunkten för skifte, 4.skifteslikvidens beräknade storlek, samt 5.i förekommande fall, vem som föreslås till likvidator. I fall som avses i 3 § 1 eller 2 ska det till förslaget även fogas en redo- görelse, undertecknad av styrelsen, där föreningens ekonomiska framtids- utsikter belyses. Om föreningen har en revisor ska det till förslaget även fogas ett yttrande över denna redogörelse, undertecknat av revisorn. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Första och andra styckena överensstämmer i sak med 25 kap. 3 § aktie- bolagslagen. Normalt torde förslaget om likvidation läggas fram av styrelsen. Förslaget medger emellertid att frågan om likvidation prövas på grundval av ett förslag som en eller flera medlemmar lägger fram. Kraven på förslagets innehåll är desamma oavsett vem som lägger fram det. I viss utsträckning får det anses åligga styrelsen att bi- träda förslagsställaren med material, t.ex. med en sådan styrelseredo- görelse som avses i tredje stycket. Om det ändå inte är möjligt eller ändamålsenligt för en medlem att själv ta fram allt material som behövs, kan han eller hon på stämma väcka förslag om att det ska upprättas ett förslag om likvidation genom styrelsens försorg. Enligt andra stycket 1 ska förslaget innehålla information om skälen för att föreningen ska gå i likvidation, t.ex. att de ekono- miska förutsättningarna för att driva verksamheten vidare är förhanden. Förslaget ska även ange vilka alternativ till likvidation som finns. Om skälet för förslaget är att föreningen inte har tillräckligt kapital för att driva föreningen vidare, kan det exem- pelvis finnas anledning att informera om möjligheterna för fören- ingen att skaffa nödvändigt kapital externt. – Enligt andra stycket 2 ska förslaget också ange den dag då föreningen föreslås gå i lik- vidation. Normalt torde det mest naturliga vara att föreningen går i likvidation i samband med beslutet om likvidation. Såsom framgår av 18 kap. 10 § finns det emellertid ett visst utrymme att bestämma en senare tidpunkt då beslutet ska börja gälla. – Av första stycket 3 och 4 framgår att förslaget ska ange den beräknade tidpunkten för skifte och skifteslikvidens beräknade storlek. Det är givet att det långt ifrån alltid är möjligt att med någon grad av precision förutse tidpunkten för skifte respektive skifteslikvidens storlek. Strävan bör vara att göra en så realistisk beräkning som möjligt och ge medlemmarna bästa möjliga underlag inför beslutet i likvidations- frågan. Det måste emellertid accepteras att beräkningarna då och då enbart har karaktären av grova uppskattningar. – Förslaget kan också, enligt andra stycket 5, innehålla uppgift om vem som före- slås till likvidator. Det är i och för sig inte föreningsstämman, utan , som utser likvidator. Men inget hindrar att förenings- stämman, i samband med beslutet om likvidator, också fattar ett beslut om vem den vill rekommendera att utse. Tredje stycket är tillämpligt om stämman har hänskjutit frågan om likvidation till stämman enligt 18 kap. 3 § 1 eller 2. I så fall ska till förslaget även fogas en redogörelse från styrelsen där fören- ingens ekonomiska framtidsutsikter belyses. Det handlar här om en mera ingående bedömning av föreningens framtidsutsikter än den som ska lämnas i en årsredovisning. Det är naturligt att särskild uppmärksamhet ägnas åt de förhållanden som har gett styrelsen anledning att hänskjuta likvidationsfrågan till stämman. Har fören- ingen en revisor, ska denne yttra sig över redogörelsen. Samtliga bestämmelser i paragrafen är enbart uppställda till med- lemmarnas skydd. Det innebär att bestämmelserna får frångås, om samtliga berörda medlemmar går med på det. 18 kap. 5 § Om frågan om likvidation inte ska behandlas på årsstämman, ska följande handlingar fogas till förslaget enligt 4 §: 1.en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast fastställda balans- och resultaträkningarna, försedd med en anteckning om föreningsstämmans beslut om föreningens vinst eller förlust, och 2.en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser av väsentlig betydelse för föreningens ställning som har inträffat efter det att årsredovis- ningen lämnades. Om föreningen har en revisor, ska det till förslaget även fogas 1.en kopia av revisionsberättelsen som årsredovisningen enligt första stycket 1 avser, och 2.ett yttrande över den redogörelse som avses i första stycket 2, under- tecknat av revisorn, med uttalande om huruvida föreningsstämman bör be- sluta i enlighet med förslaget. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den överensstämmer i sak med 25 kap. 4 § aktiebolagslagen. När frågan om likvidation behandlas vid årsstämman, tillgodoses medlem- marnas behov av beslutsunderlag av dels den årsredovisning som presenteras vid stämman, dels den information som ska ingå i för- slaget (se 4 § andra och tredje styckena). Bestämmelserna i 5 § syftar till att ge medlemmarna ett motsvarande underlag när frågan om likvidation tas upp på annan stämma än årsstämman. Med samt- liga medlemmars samtycke kan styrelsen avstå från att ta fram materialet. 18 kap. 6 § Kallelsen till den föreningsstämma som ska ta ställning till förslaget om lik- vidation ska ange det huvudsakliga innehållet i förslaget. Paragrafen överensstämmer i sak nära med en bestämmelse som finns i 7 kap. 8 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen. Till skillnad från den nuvarande bestämmelsen – men i likhet med den motsvarande paragrafen i aktiebolagslagen – innehåller den dock inget krav på att kallelsen ska innehålla uppgift om grunderna för förslaget. Det har ansetts att medlemmarnas behov av information tillgodoses lika väl genom den möjlighet som 18 kap. 4 och 7 §§ ger dem att ta del av det fullständiga förslaget, inklusive dess uppgifter om skälen för förslaget. Tillhandahållande av förslaget till beslut 18 kap. 7 § Styrelsen ska hålla förslaget till beslut om likvidation tillgängligt för röst- berättigade, medlemmar och innehavare av förlagsandelar från tidpunkten för kallelsen fram till föreningsstämman. I förekommande fall ska de hand- lingar som avses i 5 § hållas tillgängliga tillsammans med förslaget. En kopia av förslaget ska genast och utan kostnad för mottagaren skickas till de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som begär det och upp- ger sin adress. Kopian ska skickas med post eller med elektroniska hjälpmedel enligt bestämmelserna i 1 kap. 10 och 11 §§. Någon kopia behöver dock inte skickas, om förslaget, i enlighet med vad som har bestämts i stadgarna, hålls tillgängligt på föreningens webbplats fram till föreningsstämman. Handlingarna ska läggas fram på stämman. Paragrafen motsvarar närmast de bestämmelser om tillhandahåll- ande av material inför föreningsstämman som finns i 7 kap. 8 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. Bestämmelserna har i för- slaget – efter förebild av 25 kap. 6 § aktiebolagslagen – placerats i likvidationskapitlet. De har också anpassats till de förslag om till- handahållande av material inför stämman som utredningen har lämnat i SOU 2009:37. Innehållet i föreningsstämmans beslut 18 kap. 8 § Föreningsstämmans beslut om likvidation ska innehålla de uppgifter som fram- går av 4 § andra stycket 2 och, i förekommande fall, 5. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen, reglerar vad föreningsstämmans beslut om likvidation ska innehålla. En motsvarande bestämmelse finns i 25 kap. 7 § aktiebolagslagen. Det bör anmärkas att det inte är föreningsstämman som beslutar om likvidator. Stämman lämnar i den delen endast ett förslag och det slutliga beslutet fattas av (se 18 kap. 17 § andra stycket 2). 18 kap. 9 § Föreningsstämman ska vidta åtgärder för att beslutet om likvidation genast an- mäls för registrering i föreningsregistret. Paragrafen överensstämmer i sak med 11 kap. 1 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen (jfr även 25 kap. 8 § aktiebolags- lagen). Tidpunkt då beslutet om likvidation börjar gälla 18 kap. 10 § Föreningsstämmans beslut om likvidation gäller eller från och med den senare dag föreningsstämman bestämmer. Om det inte i stadgarna har bestämts en senare dag, får dagen inte sättas senare än det närmast följ- ande räkenskapsårets första dag. När det finns grund för tvångslikvidation enligt 12 eller 13 §, gäller beslutet alltid . Paragrafen motsvarar närmast 11 kap. 1 § andra stycket tredje men- ingen och andra stycket tredje meningen i den nuvarande fören- ingslagen. Bestämmelsen i andra meningen är ny och har sin före- bild i 25 kap. 9 § andra meningen aktiebolagslagen. 18 kap. 11 § I 12 § finns bestämmelser om att i vissa fall ska besluta om likvidation. I 13 § samt 19 kap. 1, 10 och 11 §§ finns bestämmelser om att allmän domstol i vissa fall ska besluta om likvidation. och domstolens beslut ska registreras i föreningsregistret. Paragrafen innehåller allmänna bestämmelser om s.k. tvångslikvidation (jfr 25 kap. 10 § aktiebolagslagen). Tvångslikvidation på grund av beslut 18 kap. 12 § ska besluta att föreningen ska gå i likvidation, om 1.föreningen inte på föreskrivet sätt har kommit in med anmälan till Bo- lagsverket om en sådan behörig styrelse eller särskild delgivningsmottagare som ska finnas enligt denna lag, 2.föreningen enligt 8 kap. 3 och 16 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) är skyldig att självmant ge in årsredovisning och, i förekommande fall, revi- sionsberättelse, koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse till Bolags- verket men inte har gjort detta från räkenskapsårets ut- gång, eller 3.Bolagsverket enligt 8 kap. 3 och 16 §§ årsredovisningslagen har förelagt föreningen att ge in årsredovisning och, i förekommande fall, revisionsberätt- else, koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse till verket men fören- ingen inte har gjort det från den förelagda tidens utgång. Beslut om likvidation ska dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos . En fråga om likvidation enligt första stycket prövas av själv- mant eller på ansökan av styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en medlem, en innehavare av förlagsandelar eller en borgenär eller, i sådana fall som avses i första stycket 1, någon annan vars rätt är beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. Beslutet om likvidation gäller . Paragrafen innehåller bestämmelser om när kan be- sluta om att en ekonomisk förening ska gå i likvidation. Punkten 1 motsvarar i väsentliga delar 11 kap. 4 a § första stycket i den nuvarande föreningslagen. Den nuvarande bestäm- melsen innebär dock att en förening kan tvingas i likvidation också när den saknar en sådan verkställande direktör som den enligt lagen ska ha. Eftersom förslaget inte innehåller något krav på att en ekonomisk förening ska ha en verkställande direktör, har det i för- slaget inte heller tagits med någon däremot svarande bestämmelse om tvångslikvidation. Punkten 2 saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den innebär att föreningar som är skyldiga att självmant ge in sina års- och koncernredovisningar till men inte gör det från räkenskapsårets utgång kan bli skyldiga att gå i likvidation. En motsvarande bestämmelse finns i 25 kap. 11 § första stycket 2 aktiebolagslagen. Flertalet ekonomiska föreningar är inte skyldiga att självmant ge in sina redovisnings- och revisionshandlingar till . Bo- lagsverket kan emellertid förelägga föreningen att ge handlingarna till verket (se 8 kap. 3 § första stycket 3 och 16 § årsredovisnings- lagen). Så ska ske om någon begär det. Av punkten 3 framgår att också en förening som har fått ett sådant föreläggande från Bolags- verket men ännu efter den förelagda tidens utgång inte har följt föreläggandet kan tvingas gå i likvidation. Skälen för de nya bestämmelserna i punkterna 2 och 3 har redo- visats i avsnitt 15.4.4. Tvångslikvidation på grund av allmän domstols beslut 18 kap. 13 § Allmän domstol ska besluta att föreningen ska gå i likvidation, om 1.föreningen enligt bestämmelser i stadgarna är skyldig att gå i likvi- dation, 2.föreningens verksamhet drivs på ett sätt som uppenbarligen inte mot- svarar de förutsättningar under vilken registrering har skett, 3.föreningen har sådant ändamål som avses i 2 kap. 5 § 1 och föreningens tillgångar enligt balansräkningen för närmast föregående räkenskapsår till övervägande del består av annat än andelar i den eller de andra ekonomiska föreningarna, eller 4.antalet medlemmar i föreningen har varit mindre än tre. Beslut om likvidation enligt första stycket ska dock inte meddelas, om det under ärendets handläggning vid tingsrätten styrks att likvidationsgrunden har upphört. En fråga om likvidation enligt första stycket prövas av tingsrätten på an- mälan av eller på ansökan av styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en medlem eller en innehavare av en förlagsandel. I fall som avses i första stycket 3 är styrelsen skyldig att från utgången av sexmånadersfristen ansöka om likvidation. Beslutet om likvidation gäller . Paragrafen innehåller bestämmelser om när allmän domstol kan be- sluta att en ekonomisk förening ska gå i likvidation. Punkterna 1–3 i första stycket överensstämmer med 11 kap. 4 § första stycket 1–3 i den nuvarande föreningslagen. Punkten 4 är ny men motsvarar delvis 11 kap. 3 § i den nu- varande föreningslagen. Enligt den sistnämnda paragrafen är styrelsen skyldig att ta upp frågan om likvidation på förenings- stämma, om antalet medlemmar i föreningar har gått ned under tre. Om stämman inte beslutar om likvidation och om antalet med- lemmar inte åter når upp till tre, ska styrelsen ansöka hos rätten om att föreningen ska gå i likvidation. Rätten ska besluta om likvidation, om det inte under ärendets handläggning i första instans styrks att det föreskrivna medlemsantalet har upp- nåtts. Om styrelsen inte fullgör sina skyldigheter i dessa hänseenden, blir dess ledamöter som huvudregel solidariskt ansvariga för de föreningens förpliktelser som uppkommer därefter. Gällande rätts bestämmelser om hur styrelsen i den angivna situationen ska agera och om personligt betalningsansvar för styrelsens ledamöter har i huvudsak överförts till förslaget (se denna punkt samt följande para- graf). I denna punkt anges därför att föreningen i denna situation kan tvingas gå i likvidation.