sou · GZB374 · 2011-11-15 00:00:00 — 4.5Gränshinder på grund av ett annat lands rättsliga reglering och tillämpning I detta avsnitt redogör kommittén för gränshinder som beror på andra nordiska länders rättsliga reglering och tillämpning. Kommittén kan inte lämna förslag som rör andra länders lagstiftning, men vill peka på gränshinder som uppkommer. 4.5.1Kvalificeringskrav begränsar rätt till sjukförsäkring i tillämpar en undantagsregel för den som inte är permanent bosatt i landet för rätt till sjukpenning. Regeln innebär att ett anställningsbevis måste uppvisas för att arbetstagaren ska omfattas av sjukförsäkringen under arbete i . För personer bosatta i är arbetsvillkoret . I de fall en person som är bosatt i har en anställning som är kortare än i står han eller hon utan försäkring. Kommitténs bedömning är att undantagsregeln strider mot gemenskapsrätten. Den bör därför lyfta frågan i Administrativa Kommissionen (AK) för diskussion. Därvid kan klargöras hur den finska regeringen och även andra medlemsstater samt ser på den finska undantagsregeln. 4.5.2Bosättningskrav begränsar rätt till arbetslöshetsersättning i har en nationell regel som kräver att en helt arbetslös person som söker arbetslöshetsersättning i måste bo och uppehålla sig i landet för att vara ersättningsberättigad. Enligt samordningsreglerna kan en person som definieras som oäkta gränsarbetare (se avsnitt 3.5.2) vid hel arbetslöshet ha rätt att ansöka om arbetslöshetsersättning i före detta arbetslandet. Identifierade gränshinder - analys och förslag beslutade Trygderetten10 i (mål 09/02265) att en helt arbetslös person har rätt till arbetslöshetsersättning i även om personen inte längre bor där. Trygderetten konstaterade att den sökande på korrekt sätt var anmäld som arbetssökande på norsk arbetsförmedling och att inte får ha nationella regler som hindrar personer att få ersättning enligt EU/EES-reglerna. Det norska Arbeidsdepartementet är inte enig med den juridiska värdering som gjorts av Trygderetten. Arbeidsdepartementet menar att kravet att den försäkrade måste stanna i för att få arbetslöshetsersättning inte strider mot gemenskapsrätten. Domen har därför överklagats till Lagmansretten.11 Fallet kommer att behandlas av Lagmansretten . Till dess att slutgiltig dom förkunnats följer dock NAV nuvarande norsk praxis, dvs. att den försäkrade måste vara stadigvarande bosatt i för rätt till arbetslöshetsersättning. Gränshindret behandlas i det norska domstolsväsendet. Kommittén bedömer att om det, efter dom i Lagmansretten, finns anledning bör den informera (European Surveillance Authority) om gränshindret. 4.5.3Svårighet att få arbetslöshetsersättning i vid deltidssjukskrivning En grundprincip i samordningen av systemen för social trygghet är principen om endast en tillämplig lagstiftning, det betyder att den försäkrade endast ska omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat. Den som bor i , är heltidsanställd i och blir deltidssjukskriven, får sjukpenning utbetald i (arbetslandets lagstiftning tillämpas). Om anställningen i upphör under sjukskrivningen betalar NAV inte ut arbetslöshetsersättning för den procent som personen är frisk. Personen kan inte heller få arbetslöshetsersättning från 10Trygderetten är ett domstolsliknande förvaltningsorgan som hanterar överklaganden av beslut fattade av NAV. 11Lagmansretten är andra nivån i det norska domstolsväsendet och motsvarar svenska Hovrätten. Identifierade gränshinder - analys och förslag eftersom han eller hon fortsätter att få norsk sjukpenning och därigenom omfattas av norsk lagstiftning. Enligt artikel 11.2 i förordning 883/2004 ska de personer som med anledning av sitt arbete som anställd eller sin verksamhet som egenföretagare erhåller en kontantförmån anses utöva denna verksamhet.12 Bestämmelsen ger stöd för att den som uppbär en kontantförmån vid sjukdom från ett land fortfarande anses arbeta där och ska arbetslandets lagstiftning tillämpas vid arbetslöshet.13 En person som är bosatt i och som arbetar i och sedan blir deltidssjukskriven och därefter under pågående sjukskrivning blir arbetslös omfattas vid arbetslöshetens inträde av arbetslandets, dvs. norsk, lagstiftning. Han eller hon bör därför även erhålla arbetslöshetsersättning från . Kommittén bedömer att gränshindret med att NAV inte betalar ut arbetslöshetsersättning endast kan lösas genom information om tillämpning av EU/EES gemensamma regler. Det är angeläget att gränshindret får en lösning och en möjlig väg är att regeringen tar upp frågan i . 12Enligt bestämmelsen gäller detta inte ersättning i form av pensioner vid invaliditet, ålderdom eller till efterlevande eller ersättning i form av pension vid olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar och inte heller kontanta sjukvårdsförmåner som är obegränsade . 13Praxis från talar i samma riktning, se bl.a. dom C-85/96, . 5Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna I detta kapitel beskrivs kortfattat arbetslöshetsförsäkringen i och våra nordiska grannländer , , och . Beskrivningen avser de grupper som berörs i de identifierade gränshindren, vilket innebär att t.ex. företagares villkor inte ingår. Den ersättning som arbetslöshetsförsäkringen i de olika länderna ger individen vid arbetslöshet kompletteras ofta av en rad olika privata försäkringar. Dessa behandlas dock inte i delbetänkandet och återfinns således inte i denna beskrivning. Arbetslöshetsersättningen i består av två delar: en grundförsäkring (grundbelopp) och en frivillig inkomstbortfallsförsäkring (inkomstrelaterad ersättning). I finns det 31 arbetslöshetskassor. De är privaträttsliga föreningar med uppdrag att administrera arbetslöshetsförsäkringen och betala ut ersättning. En av dem är en kompletterande arbetslöshetskassa, Alfa-kassan, som har statens uppdrag att betala ut ersättning enligt grundförsäkringen till dem som inte är medlemmar i någon arbetslöshetskassa. Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna Den svenska arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom statsbidrag och avgifter från arbetslöshetskassorna. Statsbidragen finansieras i sin tur av den arbetsmarknadsavgift som tas in av arbetsgivare via socialavgifterna. Arbetsmarknadsavgiften uppgår till av avgiftsunderlaget för anställda (2011). De medlemsavgifter som arbetslöshetskassorna tar ut av enskilda består av tre delar: en arbetslöshetsavgift (maximalt ) som endast betalas av icke arbetslösa personer och De två första delarna betalar arbetslöshetskassorna in till staten för att finansiera försäkringen. Dessa avgifter är differentierade mellan arbetslöshetskassorna beroende på storleken på kassans utbetalningar av inkomstrelaterad ersättning. Den tredje delen, som också den varierar, är avgiften till arbetslöshetskassorna för att täcka administrationskostnaderna. Medlemsavgifterna för icke arbetslösa personer varierade mellan och , medan medlemsavgiften för arbetslösa varierade mellan och (). 5.2.3Villkor för rätt till ersättning För att bli medlem i en arbetslöshetskassa ska personen vid ansökningstillfället arbeta inom kassans verksamhetsområde. Även personer som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon arbetade inom kassans verksamhetsområde under sitt senaste arbete. Rätt att bli medlem har dock inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller den som har fyllt . För att ha rätt till någon form av arbetslöshetsersättning krävs att grundvillkoren är uppfyllda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har den som: är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, aktivt söker arbete, Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna är oförhindrad att arbeta minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst , är beredd att anta ett erbjudet lämpligt arbete eller arbetsmarknadspolitiskt program och medverkar till att en individuell handlingsplan upprättas i samråd med Arbetsförmedlingen. För ersättning med grundbeloppet krävs att den sökande är och uppfyller ett arbetsvillkor. Arbetsvillkoret innebär att den arbetslöse innan arbetslösheten ska ha arbetat minst eller minst fördelat på sex sammanhängande månader. Arbetets omfattning ska i det senare fallet ha varit minst . Vissa omständigheter som gör att den arbetslöse inte har kunnat arbeta, exempelvis sjukdom, totalförsvarstjänstgöring, heltidsstudier eller vård av eget barn, räknas som överhoppningsbar tid. Högst utöver får utgöra överhoppningsbar tid. Grundbeloppet kan betalas ut till den som uppfyller arbetsvillkoret, men som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller som inte har varit det för att uppfylla medlemsvillkoret. Rätt till inkomstrelaterad ersättning har den som uppfyller ett arbetsvillkor och som dessutom uppfyller medlemsvillkoret, vilket innebär medlemskap i en arbetslöshetskassa . 5.2.4Ersättningens längd och storlek Ersättningsperioden är som längst eller om den arbetslöse när dag 300 i ersättningsperioden nås är förälder till barn . För att få en ny ersättningsperiod måste ett nytt arbetsvillkor uppfyllas. Arbetslöshetsersättningen samordnas med aktivitetsstödet, den ekonomiska ersättning som kan utgå vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Det betyder att dagar med aktivitetsstöd räknas samman med dagar med arbetslöshetsersättning i ersättningsperioden och tillsammans kan uppgå till högst 300 (450) dagar. Rätten till ersättning vid deltidsarbetslöshet är begränsad till högst per ersättningsperiod under veckor då Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna Regeln gäller alla anställningsformer, även timanställningar. För veckor då ersättningstagaren är helt arbetslös kan han eller hon få ersättning för återstående dagar av den beviljade ersättningsperioden. Ersättning enligt grundförsäkringen betalas ut med ett grundbelopp som uppgår till högst per dag (2011) oavsett tidigare inkomst. För den som har arbetat deltid minskas grundbeloppet proportionerligt med arbetstiden. För arbetstagare beräknas ersättningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen på den inkomst som den sökande hade under de tolv månaderna närmast innan arbetslösheten. Ersättningen uppgår till av tidigare inkomst. –300 (450) är ersättningen av tidigare inkomst. Den högsta dagpenningen är per dag och den lägsta, för den som har arbetat heltid, per dag (2011). Arbetslöshetsersättning betalas ut för som mest och är skattepliktig. Karenstiden i arbetslöshetsersättningen är . Ersättningen kan sättas ned om den försäkrade tackar nej till ett lämpligt arbete eller deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Första gången är nedsättningen i och i . Tredje gången upphör rätten till ersättning och ett nytt arbetsvillkor måste uppfyllas innan ersättning kan utgå igen. Den som själv valt att sluta ett arbete eller arbetsmarknadspolitiskt program kan stängas av från ersättning . Även i detta fall gäller att om samma sak händer under en och samma ersättningsperiod upphör rätten till ersättning helt och ett nytt arbetsvillkor måste uppfyllas för att den sökande åter ska vara ersättningsberättigad. Arbetslöshetsförsäkringen i är frivillig. Den administreras av privaträttsliga arbetslöshetskassor, 27 stycken, som är statligt erkända föreningar. Det finns ingen grundförsäkring, med ersättning med ett grundbelopp, utan den som saknar arbetslöshetsförsäkring är hänvisad till den kommunala behovsprövade kontanthjälpen. Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna De danska arbetslöshetskassorna har ett breddat uppdrag som innebär att de kan medverka till att deras medlemmar kommer i sysselsättning. Förutom administration av dagpenningen har de ansvar för att genomföra s.k. CV-samtal med alla arbetslösa. Detta innebär bl.a. att de ska vägleda sina medlemmar och hjälpa dem att utforma ett CV. fick kassorna även till uppgift att genom personliga möten med alla arbetslösa kontrollera om de står till arbetsmarknadens förfogande (rådighedssamtal). Arbetslöshetskassorna har också, vid sidan av de kommunala jobcentren som ansvarar för alla offentliga arbetsmarknadsinsatser, möjlighet att förmedla och anvisa jobb. Den danska arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom statsbidrag och avgifter från arbetslöshetskassorna. De medlemsavgifter som kassorna tar ut av enskilda består av fyra delar: ett medlemsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen, ett bidrag till ATP-systemet, ett frivilligt bidrag till efterlöneordningen (se nedan) och De tre första bidragen går till statskassan för att finansiera försäkringen, medan den fjärde, som ska täcka alla utgifter för administrationen, behålls av arbetslöshetskassan. Medlems- och ATP-bidragen är lika stora för alla arbetslöshetskassor, medan administrationsbidraget varierar mellan kassorna. Avgiften för en enskild medlem, exklusive eventuell avgift för efterlön, varierade 2011 mellan och i månaden.1 Kommunerna är skyldiga att bidra med mellan av statens utgifter för dagpenningen till medlemmar i arbetslöshetskassorna. Om kommunen försummar sin aktiveringsskyldighet ska den stå för av kostnaden för dagpenningen. Denna medfinansiering syftar till att öka kommunernas incitament för att underlätta för arbetslösa att få arbete. 1 Per : = och = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna 5.3.3Villkor för rätt till ersättning För att bli medlem i en arbetslöshetskassa krävs i normalfallet att personen är och som mest yngre än folkpensionsåldern2 samt bor och uppehåller sig i . Dessutom krävs att man vid ansökningstillfället är arbetstagare inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde, men även den som har avslutat en yrkesutbildning kan bli medlem. Medlemskapet kan avse heltids- eller deltidsförsäkring. Deltidsförsäkringen erbjuds dock bara av vissa arbetslöshetskassor. Grundvillkor för att få arbetslöshetsersättning är att man är arbetslös, anmäld som arbetssökande på jobcentret, aktivt arbetssökande och att man står till arbetsmarknadens förfogande. Det krävs också att man har varit medlem i en arbetslöshetskassa utan uppehåll (medlemsvillkor) och att man har varit sysselsatt som arbetstagare () (minst eller för deltidsförsäkrade) (arbetsvillkor). Även den som har slutfört en yrkesutbildning och som har ansökt om medlemskap i en arbetslöshetskassa dagar efter utbildningens slut, kan ha rätt till dagpenning. För efter avslutade studier utgår dock ingen dagpenning. 5.3.4Ersättningens längd och storlek Arbetslöshetsdagpenning kan utbetalas i som längst av . Efter ersättningsperiodens slut krävs att medlemmen arbetar minst för att på nytt kvalificera sig till ersättning. Dagpenningen är högst av den tidigare inkomsten, dock högst per dag för heltidsförsäkrade och för deltidsförsäkrade (2011). Nyutbildades dagpenning uppgår till av den högsta dagpenning (2011).3 Beräkningsunderlaget för dagpenning utgörs av inkomsten /då personen har arbetat minst 320/. 2Folkpensionsåldern är , men den kommer successivt att höjas till –2022. 3Per : = , = och = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna Om man arbetar deltid och står till arbetsmarknadens förfogande för ett heltidsjobb kan man få en kompletterande dagpenning av . För att få ersättning ska man vara arbetslös minst . Utbetalning sker för . Ersättningen är skattepliktig. av arbetslöshet ska arbetsgivaren, givet att arbetstagaren är medlem i en arbetslöshetskassa och uppfyller vissa villkor, betala s.k. dagpenningsgottgörelse (G-dag). Om villkoren för G-dagarna inte är uppfyllda får medlemmen dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen från av arbetslöshet. Den som själv förorsakat sin arbetslöshet har dock tre veckors karenstid innan ersättning kan utbetalas. En arbetslös som uteblir från samtal på jobcentret eller arbetslöshetskassan eller inte bekräftar sitt aktiva arbetssökande kan drabbas av sanktioner. Rätten till dagpenning riskeras också om den arbetslösa inte har lagt ut sitt CV senast efter registreringen som arbetssökande. Den som är självförvållat arbetslös, inte medverkar till att utarbeta en jobbplan eller tackar nej till förmedlat arbete eller liknande blir utan ersättning . Upprepas detta förloras rätten till ersättning helt. För att åter upparbeta rätt till ersättning krävs minst 300 timmars arbete . Inom ramen för den danska arbetslöshetsförsäkringen finns också ett frivilligt system med efterlön (frivillig förtida pension, helt eller delvis). Den som har fyllt ,4 är anställd eller egenföretagare och medlem i en arbetslöshetskassa kan ha rätt till efterlön oberoende av om personen arbetar eller är arbetslös. För att vara berättigad till efterlön ska personen i fråga, som huvudregel, ha varit medlem i och betalat en efterlöneavgift till arbetslöshetskassan och för ansökan om efterlön vara berättigad till arbetslöshetsersättning. Rätten till efterlön upphör (folkpensionsålder). Det är möjligt att arbeta obegränsat , men då reduceras efterlönen. 4 Den nedre åldersgränsen för efterlön kommer successivt att höjas till –2022. Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna Arbetslöshetsförsäkringen i är en del av det norska socialförsäkringssystemet (trygdesystemet). Folketrygden innebär en automatisk försäkring vid arbetslöshet för alla löntagare. Det är arbeidsog velferdsetat (NAV) som administrerar försäkringen. Alla löntagare under omfattas av den allmänna arbetslöshetsersättningen (dagpengeordningen), givet att vissa grundvillkor uppfylls. Den norska arbetslöshetsförsäkringen finansieras via statsbudgeten. De statliga utgifterna finansieras i sin tur via en arbetsgivaravgift som varierar mellan samt en socialförsäkringsavgift (trygdeavgift) som uppgår till och dras från lönen (2011). 5.4.3Villkor för rätt till ersättning För att ha rätt till arbetslöshetsersättning (dagpenning) ska den arbetslöse: vara registrerad som arbetssökande hos NAV, ha fått en minskad arbetstid med jämfört med tidigare arbetstid och en minskad arbetsinkomst, vara arbetsförmögen, aktivt arbetssökande och rapportera på ett kassakort (NAV kan också kräva dokumentation av jobbsökaraktiviteter), vara redo att med kort varsel och var som helst i ta vilket hel- eller deltidsarbete som helst eller delta i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, bo och uppehålla sig i , som huvudregel inte vara studerande (undantag t.ex. vid deltagande i NAV-utbildning, utbildning på heltid som varar i längst tre Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna månader, norska för invandrare eller annat introduktionsprogam för invandrare) och ha en inkomst över lägstanivå (se nedan). Rätt till arbetslöshetsersättning kan finnas även om kravet på att stå till arbetsmarknadens förfogande inte uppfylls på grund av ålder, hälsa eller försörjningsansvar. Rätt till dagpenning kan också finnas om den arbetssökande: är helt eller delvis permitterad (dagpenning om arbetstiden är reducerad med ), startar eget företag, är arbetslös på grund av konkurs, söker arbete i ett annat EES-land eller fullgjort värnplikt (dagpenning ). Rätten till dagpenning är även kopplad till tidigare inkomster. Det betyder att arbetsvillkoret i är ett inkomstvillkor, dvs. det uttrycks i inkomst och inte i arbetad tid. Den arbetslöse ska ha haft en inkomst av anställning som motsvarar minst 1,5 grundbelopp (fortsättningsvis G) under föregående kalenderår, alternativt en inkomst av anställning som motsvarar minst tre G under de tre föregående kalenderåren. Utbetalad graviditetspenning och graviditetsrelaterad sjukpenning likställs med inkomst av anställning. Ett G uppgår till 79 216 NOK5 (2011). I beräkningsunderlaget ingår de inkomster av anställning och bidragsinkomster (exempelvis arbetslöshetsdagpenning, sjukpenning, föräldrapenning vid födelse, adoption eller vård av barn) som betalades ut föregående kalenderår eller ett genomsnitt av innan ansökan om dagpenning. Ersättning vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och inkomst av näringsverksamhet ingår inte i beräkningsunderlaget. Inkomster över sex G tas inte med i dagpenningunderlaget. 5 Per : 79 = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna 5.4.4Ersättningens längd och storlek Hur lång ersättningsperioden är varierar med inkomsterna av anställning under föregående kalenderår, eller genomsnittet under de tre kalenderåren innan ansökan om dagpenning. Om inkomsten överstiger två G utbetalas ersättning . Om inkomsterna var lägre än två G utbetalas i stället ersättningen . En ny period kan då beviljas direkt efter den första perioden tagit slut, givet att ett nytt inkomstvillkor och övriga krav uppfylles. Dagpenningen motsvarar av beräkningsunderlaget per dag och utbetalas för högst . Eftersom beräkningsunderlaget är maximerat till sex G, är den högsta dagpenningen 1 141 NOK6 (2011). Ersättningsnivån motsvarar i genomsnitt av tidigare inkomst. Ett tillägg på 17 NOK7 (2011) per dag beviljas för varje barn som försörjs. Dagpenning och barntillägg är tillsammans maximerade till av beräkningsunderlaget. I den norska arbetslöshetsersättningen finns också ett semestertillägg som betalas ut till den som har fått dagpenning innevarande kalenderår. Tillägget motsvarar av den bruttoersättning som utbetalades föregående år. Dagpenningen kan reduceras vid deltidsarbetslöshet, deltidssjukskrivning eller om den arbetslöse får delpension eller bidrag. Det är i den norska arbetslöshetsersättningen. eller en tillfällig indragning av dagpenningen, som huvudregel , kan förekomma om den arbetslöse har sagt upp sig frivilligt, inte accepterar ett erbjudande om lämpligt arbete eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd alternativt inte infinner sig på sitt NAV-kontor. har två parallella system för arbetslöshetsförsäkring, ett frivilligt och ett obligatoriskt. Alla som arbetar omfattas av den obligatoriska försäkringen, medan de som är medlemmar i en arbetslöshetskassa därutöver omfattas av den frivilliga försäkringen. 6Per : 1 = . 7Per : = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna obligatoriska försäkringen, med ersättning med en grunddagpenning, administreras av den finska Folkpensionsanstalten (FPA). Den frivilliga försäkringen, med inkomstrelaterad dagpenning, administreras av arbetslöshetskassorna. Grunddagpenningen finansieras i huvudsak via statsbudgeten. Den inkomstrelaterade dagpenningen finansieras av staten, arbetsgivarna och de arbetstagare som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Arbetsgivarna betalar en arbetslöshetsförsäkringspremie som uppgår till av lönesumman upp till 1 879 500 euro8 och för den överstigande delen (2011). Arbetstagarnas medlemsavgifter till arbetslöshetskassorna uppbärs vanligen genom att arbetsgivaren, efter fullmakt från medlemmen, drar avgiften, av lönen (20011), direkt från lönen. Därtill betalar alla löntagare en allmän arbetslöshetsförsäkringspremie som motsvarar av lönen (2011). För medlemmar i en arbetslöshetskassa används premien till att finansiera den inkomstrelaterade ersättningen och för övriga används den till att finansiera grunddagpenningen. 5.5.3Villkor för rätt till ersättning Arbetslöshetsersättning, antingen i form av grunddagpenning eller inkomstrelaterad dagpenning, kan utbetalas till en arbetslös person som har haft ett lönearbete. För att bli medlem i en arbetslöshetskassa ska personen vara lönearbetande. Grunddagpenningen och den inkomstrelaterade dagpenningen beviljas i huvudsak på samma grunder. För att ha rätt till arbetslöshetsersättning i krävs att man: är 17–(dagpenning kan under vissa tillfälliga arbetslöshetsperioder utbetalas ) och bor i , är arbetslös och anmäld som arbetssökande på Arbets- och näringsbyrån, är arbetsför och står till arbetsmarknadens förfogande samt 8 Per : = . Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna Arbetsvillkoret för löntagare innebär att man ska ha förvärvsarbetat minst och fått lön enligt branschens kollektivavtal eller minst 1 071 euro9 (2011). Vissa undantag från minimikravet görs för branscher med avvikande arbetstidsarrangemang, exempelvis undervisning, hemarbete och konstnärligt arbete. Vid oregelbundet arbete, t.ex. inom sjukvården och restaurangbranschen, kan sammanlagd arbetstid om minst under fyra på varandra följande veckor räknas med.