sou · GYB376d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Det finns betydande samordningsfördelar med detta. Till följd av registreringen av uppgifterna kommer det att bli lättare för Transportstyrelsen att på ett effektivt sätt bedriva verksamheten med att meddela tillstånd, att utföra erforderliga kontroller och att sköta tillsynen över verksamheten. Detta innebär på en kostnadsbesparing genom effektivitetsvinster. Några kostnader kommer inte att uppkomma, eftersom uppgifterna redan finns registrerade hos Transportstyrelsen. För övriga myndigheter kan effekterna förväntas bli marginella. Konsekvenser för företag och privatpersoner Införandet av uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande av förarprövare och godkännande av trafikskolechefer, utbildningsledare eller trafiklärare kommer främst att påverka de företag och enskilda som har meddelats tillstånd att bedriva utbildning eller som omfattas av godkännande. Någon särskild kostnad kommer inte att uppstå för dessa, eftersom vårt förslag endast innebär en ny rättslig reglering för uppgifter som redan finns registrerade hos Transportstyrelsen. 18.2.6Registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar i tillståndsdatabasen Vår bedömning: Förslaget leder till en ökad administrativ kostnad för Transportstyrelsen. Denna kostnad föreslås finansieras genom avgifter. Genom förslaget ges förbättrade konkurrensförutsättningar inom taxinäringen och ökade skatteinkomster. För taxiföretagen uppstår ökade kostnader. För privatpersoner förväntas kostnaden endast bli marginell. Vi föreslår att uppgifter från taxameterbesiktningar ska föras in i tillståndsdatabasen. Konsekvenser av våra förslag Taxinäringen är särskilt utsatt för ekonomisk brottslighet och har uppskattat summan av oredovisad omsättning inom näringen till cirka 1,5–. Enligt vår bedömning finns det därför starka skäl att försöka motverka sådan brottslighet genom att föra in uppgifter från taxameterbesiktningar i tillståndsdatabasen. Genom förslaget förväntas skatteinkomsterna öka med ett betydande belopp, bl.a. genom den preventiva effekt som följer av vetskapen om att taxameteruppgifterna lätt kan kontrolleras. har till utredningen upplyst (se avsnitt 14.1.5) att ett kontrollprojekt avseende taxinäringen –2008 som främst omfattade storstadsregionerna visade att det fanns ca i oredovisad omsättning i de kontrollerade taxiföretagen. De skatter och skattetillägg som påfördes företagen och chaufförerna till följd av kontrollen uppgick till . Omräknat efter uppskattningen att den oredovisade omsättningen totalt sett bedöms uppgå till åtminstone 3 x 1,5 = kan det antas att den skatteintäkt som staten går miste om är i storleksordningen . Vid ett antagande om att ökade kontrollmöjligheter och registreringens preventiva effekt skulle medföra att den oredovisade omsättningen minskar skulle skatteintäkterna öka med ca . Transportstyrelsens kostnader för registerhållning bestående av driftskostnader, systemkostnader och vissa materialkostnader uppgår enligt Transportstyrelsen till . Denna kostnad ska enligt vår mening belasta taxinäringen och tas ut via en avgift av de som innehar ett tillstånd att bedriva taxitrafik. Avgiften ska, för att enligt Transportstyrelsen vara kostnadstäckande, uppgå till och fordon som är anmält i taxitrafik. Avgiften bygger på en volym om 15 000 taxifordon. Konsekvenser av våra förslag , polismyndigheterna och SWEDAC För , polismyndigheterna och SWEDAC innebär en central registrering att myndigheternas kontrollverksamhet effektiviseras, vilket på kan innebära kostnadsbesparingar. Konsekvenser för företagen och privatpersoner De av SWEDAC ackrediterade verkstäder som kontrollerar taxametrarna, 85 st., kommer att få ökade kostnader för att rapportera in uppgifter från taxameterbesiktningarna till Transportstyrelsen. Det är förenat med svårigheter att uppskatta den totala kostnaden för de ackrediterade verkstädernas rapporteringsskyldighet. Enligt SWEDAC kan en grov uppskattning av tidsåtgången för att rapportera uppgifterna beräknas till 15–extra per besiktning, om inmatningen av uppgifter skulle göras både i kontrollrapporten och i en särskild applikation för rapportering till Transportstyrelsen. Beräknat på antagandet att utförs ca 165 besiktningar per verkstad minst en gång skulle detta enligt SWEDAC medföra en merkostnad motsvarande 40–per verkstad och år. Enligt SWEDAC:s uppfattning är det viktigt att dubbelregistrering undviks. Kostnaderna för besiktning av en taxameter är mycket varierande, men med ett uppskattat timpris om skulle detta innebära att 24 000– extra måste tas ut av kunderna, vilket innebär en ökning av priset för en periodisk besiktning med 10–. Enligt ska inte tidsåtgången överskattas, eftersom det inte bör förutsättas att inmatningen av uppgifter ska göras dubbelt. En sådan hantering innebär enligt inte mer än maximalt någon minuts ökad tidsåtgång, vilket – för en besiktningskostnad på – kan uppskattas till en kostnadsökning med (). Vi delar SWEDAC:s och ståndpunkt att dubbelregistrering ska undvikas och förutsätter att en sådan lösning tas fram i det fortsatta arbetet. Införandet av rapporteringsskyldigheten torde därför inte medföra omfattande kostnader eller Konsekvenser av våra förslag behov av omfattande administrativa åtgärder för de ackrediterade besiktningsorganen. Företag och enskilda med taxiförartillstånd anser att det är angeläget att uppgifterna registreras och att det är rimligt att en avgift tas ut av företagen för att finansiera kostnaden. För företag och enskilda med taxiförartillstånd kommer kostnaderna att öka. Den som innehar ett taxiförartillstånd kommer att behöva betala den ovan nämnda avgiften på och bil. För att den administrativa bördan inte ska öka kommer avgiften att tas ut en gång . Dessutom kommer kostnaderna för en taxameterbesiktning troligen att öka. Denna kostnad torde, i linje med vad vi ovan angett, inte vara särskilt betungande. För privatpersoner kommer vårt förslag ev. att innebära en marginell ökning av priset för taxiresor. 18.2.7Direktåtkomst till fotografier i behörighetsdatabasen Vår bedömning: Förslaget innebär en kostnadsbesparing för polismyndigheterna med . Förslaget innebär också en vinst för företag och privatpersoner på ca . Vi föreslår att polisens ska ges direktåtkomst till fotografier för identitetskontroll i samband med kontroll av förarbehörighet. Polisens verksamhet kan enligt vår mening effektiviseras genom att polisen ges möjlighet att hämta in nödvändiga uppgifter på ett enkelt och rationellt sätt. Konsekvenser av våra förslag i har uppskattat att, baserat på antalet nykterhetskontroller som ska genomföras , det genomförs cirka 2,5 miljoner kontroller av förare . Enligt polisens uppskattning har av dessa inte tagit med sig sitt körkort. Detta innebär att det vid cirka 125 000 tillfällen krävs åtgärder för att fastställa identiteten på föraren. En sådan kontroll består ofta i slagningar i register, kontrollfrågor till föraren om detaljer som denne torde vara ensam om att känna till såsom t.ex. fullständiga personuppgifter avseende såväl föraren som dennes närmaste anhöriga samt när, var och hur dennes körkort utfärdades. Efter denna typ av kontroll kan det enligt polismyndigheten ibland finnas anledning att med andra åtgärder fastställa identiteten. Om kontroll av förarens identitet i stället kunde ske genom direktåtkomst till körkortsfotot har i uppskattat tidsbesparingen till i genomsnitt för varje kontroll. Detta innebär minskade kostnader för polismyndigheten på , eller (baserat på en månadslön på /mån multiplicerat med 1,4 för sociala avgifter m.m.). När systemet med kontrollmärken för vägfordon avskaffades träffades en överenskommelse om att skulle erhålla ett årligt bidrag på från Transportstyrelsens intäkter från vägtrafikregisteravgiften –2012 i syfte att kunna vidta kompensatoriska åtgärder för registerkontroller i trafikövervakningen. Med hänsyn härtill och då vårt förslag förväntas leda till en kostnadsbesparing för polisen är det vår uppfattning att de eventuella åtgärder som behöver vidtas i fråga om tekniskt stöd för att få tillgång till fotografierna kan finansieras inom befintliga finansiella ramar. Konsekvenser för företag och privatpersoner Den tidsbesparing som det innebär för polisen kommer givetvis även den enskilde till godo, då en kontroll kan genomföras snabbare. Bestämmelsen ger alltså även positiva effekter för både företag och privatpersoner. Med samma utgångspunkter som vid beräkningen av polisens minskade kostnader här ovan, dvs. 125 000 kontroller av identiteten och en tidsbesparing på blir den totalt Konsekvenser av våra förslag insparade tiden 125 000 x 5/60 = ca . i uppskattar att det är ungefär lika ofta förare av firmabilar som privatbilister som inte har körkortet med sig vid en kontroll. Vi utgår därför från att tidsvinsterna vid en snabbare kontroll fördelar sig lika mellan dessa båda grupper. Vi utgår också från att det i genomsnitt färdas två personer i varje fordon som kontrolleras. Vid användning av samma timkostnader som konsulten använt i sin rapport kan de minskade kostnaderna för företag och privatpersoner då beräknas till (10 400 x 0,5 x 600 x 2) + (10 400 x 0,5 x 200 x 2)= . 18.2.8Ändring av reglerna om omprövning och rättelse Vår bedömning: Förslagen innebär att enskilda företag och privatpersoner undviker att drabbas av orimliga kostnader och besvär med anledning av ändringar i uppgifter om vem som är registrerad ägare. Även för Transportstyrelsen medför förslaget minskade kostnader. Vi föreslår att bestämmelsen om omprövning i FVTR ska gälla i stället för bestämmelsen om rättelse enligt PUL för uppgift om vem som är registrerad som fordonsägare. Den som är missnöjd med registreringen av honom eller henne som ägare är således i stället för rättelse hänvisad till att begära omprövning av beslutet . Omprövning enligt FVTR syftar till att fastställa vem som ska vara fordonets registrerade ägare med beaktande av alla omständigheter i ärendet och har samma effekt som en prövning om rättelse enligt PUL. Om registreringen upphävs, blir konsekvensen i de flesta fall att den tidigare ägaren återinförs som registrerad ägare till fordonet. Det kommer in cirka 3 000 ärenden som avser begäran om omprövning av registrerade ägaruppgifter. Uppskattningsvis 300– 400 ärenden rör registreringar som är äldre än . Enligt uppgift från Transportstyrelsen tar det i genomsnitt Konsekvenser av våra förslag att handlägga ett fordonsärende som är äldre än . Transportstyrelsens kostnader för att handlägga dessa ärenden uppgår till per ärende, vilket blir en kostnad på (för att handlägga 350 ärenden). En del ärenden kommer att prövas trots ettårsgränsen om särskilda skäl föreligger. Det kan inte anges hur stor del av dessa ärenden som det rör. En grov uppskattning är att Transportstyrelsen i vart fall gör en besparing på . Rätten till skadestånd enligt PUL gäller inte för uppgifter om fordonsägare. Däremot kan skadestånd begäras i enlighet med skadeståndslagen. Den skada som den registrerade inte kan få ersättning för är kränkningen av den personliga integriteten som JK i normalfallet har bedömt uppgå till 5 000–om registreringen inneburit en restföring av fordonsrelaterade skulder hos . Det finns ingen statistik på i hur många fall en ändring faktiskt sker, varför vi inte med någon närmare noggrannhet kan uppskatta den besparing som Transportstyrelsen gör i detta fall. Med beaktande av att antalet skadeståndsärenden hos Transportstyrelsen ändå är förhållandevis få bedömer vi att besparingen är i storleksordningen . Kostnaderna för Domstolar kan också antas minska med anledning av att möjligheterna att begära rättelse minskar. beräknar styckkostnaden för ett allmänt mål som handläggs i förvaltningsrätt till (). Vid ett antagande om att två tredjedelar av de 350 ärenden som Transportstyrelsen enligt uppskattningen i föregående stycke inte skulle behöva pröva hade överklagats till förvaltningsrätten, kan den minskade kostnaden för förvaltningsrätterna beräknas till 2/3 x 350 x 7156 = ca . Enligt har överklagningsfrekvensen förvaltningsrätt – kammarätt varit , och från kammarrätt till Regeringsrätten . Styckkostnaden för ett mål i kammarrätt var och i Regeringsrätten . Besparingen för kammarrätten och Regeringsrätten kan då beräknas till (2/3 x 0,25 x 350 x 11 801) + (2/3 x 0,25 x 0,3 x 350 x 11 661) = ca . Den sammanlagda kostnadsbesparingen för Konsekvenser av våra förslag förvaltningsdomstolarna kan alltså beräknas till ca . Det kan dock antas att domstolarna i stället kommer att få ett ökat antal ärenden där Transportstyrelsens avvisningsbeslut överklagas. Dessa ärenden borde dock inte vara lika många och de bör också gå fortare att handlägga för förvaltningsrätten. Den totala besparingen för förvaltningsdomstolarna med beaktande av kostnaderna för ett ökat antal överklagade avvisningsbeslut borde därför åtminstone kunna uppskattas till . Konsekvenser för företag och privatpersoner Att återinföras som ägare till ett fordon kan få stora ekonomiska konsekvenser avseende bl.a. fordonsskatter, trafikförsäkring och parkeringsanmärkningar. Ju har gått, desto högre riskerar kostnaderna att bli för den som återinförs. Kostnader uppstår dels för fordonsskatter och avgifter dels för förfarandet med att ansöka om befrielse från skatter och avgifter. Fordonskatt debiteras en gång för ett påställt fordon. kan i praktiken genom omprövning till den skattskyldiges nackdel påföra skatt för två – tre skatteår tillbaka i tiden. kan även under vissa förutsättningar fatta beslut om efterbeskattning för äldre skatter. För fordon som är avställda påförs vägtrafikregisteravgiften en gång . När det gäller beslut om trängselskatt och tilläggsavgift är omprövningsmöjligheterna begränsade och beslut om omprövning kan ske senast efter det att ett automatiserat beslut om trängselskatt har fattats. tar ut en avgift om för en oförsäkrad personbil, vilket blir , om fordonet varit oförsäkrat . Är det en tung motorcykel är avgiften , vilket blir . Det kan alltså röra sig om stora belopp. Genom att vi inför en tidsgräns för en omprövning av uppgifter om fordonsägare kommer den tid för vilken den tidigare ägaren i efterhand kan bli ansvarig att minska. Även om vi inte kan dra någon exakt slutsats om hur stor summa som den tidigare ägaren genom vårt förslag om en ettårsgräns kan undvika, kan vi i alla fall dra slutsatsen att förslaget innebär att kostnaderna kommer att minska. Konsekvenser av våra förslag Vårt förslag innebär att det är den registrerade ägaren som har bevisbördan för att denna inte ska vara registrerad ägare till fordonet. När rättelse enligt PUL görs är det Transportstyrelsen som har bevisbördan för att registreringen inte är felaktig. Detta kan innebära kostnader för den enskilde då denne måste lägga mer tid på sin talan. Om omprövning inte begärs inom ett-årsfristen kommer registreringen att kvarstå. Den normalt aktsamme torde dock reagera inom ett-årsfristen och har därmed möjlighet att få sin sak prövad. Förslaget kommer troligen att drabba både frivilliga och ofrivilliga bilmålvakter och personer som är utsatta för tvång eller personer vars oförstånd eller sociala situationer utnyttjas av andra. För att inte regeln ska drabba de som oförskyllt har hamnat i denna situation för hårt har vi föreslagit en s.k. ventil. 18.2.9Särskilt om lagen om fordons registrering m.m. Vår bedömning: Förslaget innebär marginella förändringar. Bestämmelserna i lagen om fordons registrering m.m. är i princip i oförändrat skick överflyttade från LVTR. Inga materiella förändringar i nu gällande bestämmelser har föreslagits. Förslagen medför alltså inte i något avseende ökade administrativa kostnader i förhållande till nuläget. Det har inte heller ingått i utredningens uppdrag att föreslå sådana ändrade regler. Regleringen, som är svårtillgänglig, har genom att flyttas över till en egen lag blivit tydligare. Ett tydligare regelverk innebär fördelar för Transportstyrelsen, andra myndigheter samt företag och privatpersoner, se även avsnitt 18.2.1. Konsekvenser av våra förslag Sammanfattning av de ekonomiska konsekvenserna för staten Nya uppgifter om yrkesmässig 2, /år 1Med + avses att kostnaderna ökar marginellt. 2Med – – respektive – avses att kostnaderna minskar påtagligt respektive minskas marginellt. Sammanfattning av de ekonomiska konsekvenserna för företag och privatpersoner Påverkan på företag och privatpersoners Fyra nya databaser m.m. –ökat uppgiftslämnande för ackrediterad verkstäder –avgift för registrering av uppgifter 3 Med + avses att kostnaderna ökar marginellt. Med – – respektive – avses att kostnaderna minskar påtagligt respektive minskas marginellt. Konsekvenser av våra förslag 18.3Konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet m.m. Vår bedömning: Att föra in uppgifter från taxameterbesiktningar i Transportstyrelsens databaser ger förutsättningar för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen och kan få en preventiv effekt på skattebrottsområdet. Vi anser att förslaget om att registrera uppgifter från taxameterbesiktningar kommer att motverka den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Anledningen till detta är bl.a. uppgifter från om att uppgifterna från besiktningarna är nödvändiga som kontrollmaterial. Med en registrering kan taxiföretagen inte undanhålla uppgifter om var man har besiktigat taxametern. Vi anser därför att en central registrering har stora fördelar och kan få en preventiv effekt på skattebrottsområdet. 18.4Konsekvenser för den personliga integriteten Vår bedömning: Våra förslag stärker skyddet för den personliga integriteten. Utredningar som lägger fram förslag som förutsätter behandling av personuppgifter bör särskilt uppmärksamma konsekvenserna från integritetsskyddssynpunkt för den som personuppgifterna avser2. De förslag som vi lägger fram förutsätter i de flesta fall inte någon ny behandling av personuppgifter utan är en reglering av en redan pågående sådan behandling. Vi har haft i uppdrag att modernisera och effektivisera vägtrafikregisterlagstiftningen och det har särskilt ingått i vårt uppdrag att ta hänsyn till skyddet för den personliga integriteten. Hela utredningsarbetet har genomsyrats av överväganden rörande de registrerades personliga integritet. Någon särskild konsekvensbeskrivning avseende skyddet för den personliga integriteten görs inte här utan det hänvisas i stället till avsnitten 7–16. 2 Statsrådsberedningens publikation s. 83. Konsekvenser av våra förslag Vår bedömning är att förslagen, utom såvitt avser registreringen av uppgifter från taxameterbesiktningar inte kommer att ha någon nämnvärd konsekvens för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Vi gör även bedömningen att förslagen, till följd av utredningsuppdragets och ämnesområdets karaktär, inte kommer att få någon påverkan på den kommunala självstyrelsen. Förslagen förväntas inte påverka sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet. Inte heller i övrigt har förslagen någon inverkan på de regionalpolitiska aspekterna. Förslagen kan inte heller förmodas ha någon inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen eller på miljön. 1 kap. Allmänna bestämmelser Bestämmelsen anger lagens tillämpningsområde och har behandlats i avsnitt 7.5. I första stycket anges inledningsvis att lagen gäller vid behandling av personuppgifter. Med personuppgifter avses detsamma som i 3 § PUL, dvs. all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Också begreppet behandling har samma innebörd som i den paragrafen. Därmed avses således varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, t.ex. insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning, användning, spridning eller annat tillhandahållande, sammanställning eller samkörning samt utplåning eller förstöring. Första stycket reglerar även vilken slags personuppgiftsbehandling som omfattas av vägtrafikdatalagens tillämpningsområde. Vägtrafikdatalagens reglering av personuppgiftsbehandling omfattar inte bara personuppgiftsbehandling i särskilda register eller databaser, utan omfattar all helt eller delvis automatisk behandling av personuppgifter som äger rum inom ovan angivna verksamhet. På behandling är vägtrafikdatalagen tillämplig endast om personuppgifter ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av uppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Av första stycket följer vidare vilken slags verksamhet som omfattas av lagens tillämpningsområde. Lagen ska tillämpas vid behandlingen av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Med verksamheten avseende fordon avses Transportstyrelsens verksamhet som direkt eller indirekt kan anses ha att göra med fordonsägare, fordon och fordons utrustning. Transportstyrelsens bedriver sådan verksamhet enligt lagen om fordons registrering m.m., FoL och lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen samt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagarna. Vidare avses Transportstyrelsens verksamhet enligt VTSL, lagen (2006:208) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, lagen (1997:1137) om vägavgift för tunga fordon, lagen (1972:435) om överlastavgift, lagen (2004:629) om trängselskatt och lagen (1976:206) om felparkeringsavgifter samt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagarna. Även Transportstyrelsens verksamhet enligt förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet och annan författning som avser avgifter för fordonsägare omfattas. Med verksamheten avseende behörigheter avses Transportstyrelsens verksamhet som direkt eller indirekt kan anses ha att göra med behörigheten att föra ett fordon av visst slag eller i viss verksamhet. Transportstyrelsen bedriver sådan verksamhet enligt KKL och KKF. Likaledes omfattas verksamheten enligt lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Även verksamheten som innefattar tillämpningen av reglerna om taxiförarlegitimation i YTL omfattas, liksom verksamheten som innefattar tillämpningen av reglerna om yrkeskompetensbevis enligt YKL samt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagarna. Även verksamheten med att ta ut avgifter relaterade till behörigheter enligt förordning (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet och annan författning som avser sådana avgifter omfattas. Med verksamheten avseende tillstånd avses Transportstyrelsens verksamhet som direkt eller indirekt kan anses ha att göra med tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik, biluthyrning, yrkesmässig utbildning samt förordnande och godkännande av personal. Transportstyrelsen bedriver sådan verksamhet som avser tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik och biluthyrning enligt YTL och lagen om biluthyrning (1998:490) samt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagarna. styrelsens verksamhet enligt lagen (2009:121) om utbildning till förare av mopeder, terrängskotrar och terränghjulingar och lagen (1998:493) om trafikskolor samt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagarna. Den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver och som avser bl.a. frågor om tillstånd att bedriva utbildning enligt KKL och att förordna förarprövare enligt KKF omfattas, liksom verksamheten med att ta ut avgifter relaterade till tillstånd enligt förordning (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet och annan författning som avser sådana avgifter. Med verksamheten avseende tillsyn på vägtrafikområdet avses Transportstyrelsen tillsynsverksamhet på vägtrafikområdet. Transportstyrelsen bedriver sådan verksamhet enligt FoL och .