sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Även om anta- let sådana ärenden är litet kommer detta att innebära en viss minskning av ärendemängd. Det enda slag av dispensärende som enligt vårt förslag kommer att finnas kvar är dispens från skyldigheten att ha en särskilt kvalifi- cerad revisor (se 9 kap. 18 § i förslaget till ny föreningslag). Vi föreslår att beslut i sådana ärenden i fortsättningen ska överklagas till allmän förvaltningsdomstol. har uppgett att verket fattar något enstaka beslut i ärenden av detta slag och att inget beslut har överklagats. Ett överförande av överprövningen av dessa ärenden från regeringen till allmän förvaltningsdomstol torde därför ha en endast helt försumbar inverkan på domstolsväsendet. Det behöver inte tillskjutas några ytterligare medel till domstolarna. Nya regler om revision Våra förslag om revision av ekonomiska föreningar innebär genom- gripande förändringar bl.a. på det sättet att det uppställs krav på re- visor endast för vissa större ekonomiska föreningar (se avsnitt 11.2.1). Kravet att ha revisor föreslås gälla enbart för föreningar som upp- fyller minst två av de tre villkor (medelantal anställda 50, redovisad balansomslutning och redovisad nettoomsätt- ning ). För övriga föreningar kommer det att vara frivilligt att ha revisor. Enligt vårt förslag kan endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor vara revisor i en förening. För- slaget innebär också att en förening kan utse en s.k. lekmannare- visor att utföra s.k. allmän granskning, att en förening som saknar revisor som huvudregel måste ha en lekmannarevisor men att också en sådan förening kan välja bort den allmänna granskningen genom bestämmelser i stadgarna. Med vårt förslag kommer det för det absoluta flertalet föreningar att vara frivilligt med revision. Föreningarnas kostnad för revision och särskild granskning uppgår enligt Nuteks (numera Till- växtverket) beräkningar av näringslivets administrativa kostnader för associationsrätt (R 2008:02) till , vilket motsvarar per förening. Ett av- skaffande av revisionsplikten kan därför innebära stora besparingar för en förening (se mer om detta i avsnitt 21.4) men det är även tänkbart att det kan uppstå statsfinansiella konsekvenser. Således kan det tänkas att en förenings deklaration, i avsaknad av revisor, kan komma att innehålla fler felaktigheter, vilket i sin tur skulle kunna medföra ett felaktigt skatteuttag och minskade skatteintäkter. I sam- band med avskaffandet av den absoluta revisionsplikten för aktie- bolag gjordes vissa antaganden om hur stora skatteintäkter som staten genom den reformen skulle gå miste om.1 Det är dock enligt vår mening inte möjligt att göra några direkta jämförelser med aktie- bolag. För aktiebolag gäller att revision enbart kan utföras av en auktoriserad eller godkänd revisor, dvs. av en person som har särskild kompetens och står under särskild tillsyn. I den nuvarande föreningslagen uppställs det inte några särskilda krav på revisorns kvalifikationer annat än i fråga om vissa större ekonomiska för- eningar. Förekomsten av en revisor är därför inte på samma sätt som i ett aktiebolag en garanti för att föreningen lämnar riktiga upp- gifter om sina intäkter. Ett borttagande av revisionsplikten i de för- eningar som inte behöver ha kvalificerad revisor torde därför inte utan vidare öka risken för skattefel. Till bilden hör att åtskilliga ekonomiska föreningar som med vårt förslag inte kommer att vara tvungna att anlita en auktoriserad eller godkänd revisor ändå kom- mer att göra det på frivillig basis. Mot denna bakgrund är det inte möjligt att göra några närmare uppskattningar av de statsfinansiella effekterna av ett genomförande av våra förslag om revision. Vi be- dömer dock att de kommer att bli helt försumbara, eftersom de för- eningar som kommer att välja bort revisionen företrädesvis torde vara de som inte är föremål för någon kvalificerad revision. 21.3.2Finansiella effekter för företagen och enskilda En ny, flexiblare och enklare lagstiftning Förslaget till ny lag om ekonomiska föreningar överlämnar i större utsträckning än den nuvarande lagen till föreningarna att genom 1 Se prop. 2009/10:204 s. 102 f. stadgebestämmelser utforma sin verksamhet på ett sätt som är an- passat till den enskilda föreningens förhållanden. Genom denna möjlighet att skräddarsy sin organisation bör föreningarna kunna minska sina kostnader. Det flexiblare regelverk som föreslås bör därför få positiva konsekvenser för föreningarnas finanser. Tillkomsten av en ny lag medför att det inledningsvis kommer att inom föreningarna uppstå ett behov av utbildning och information om de nya reglerna. Detta kommer under en övergångstid att med- föra vissa merkostnader. Det får förutsättas att de kooperativa orga- nisationerna kommer att bistå sina medlemmar med sådan utbildning och information, att även kommer att tillhandahålla information om det nya regelverket och att föreningarnas egna kost- nader för detta därmed kan hållas nere. Kostnaderna för att sätta sig in i den nya lagen kommer dessutom att uppvägas av att de nya reglerna, när föreningen väl har satt sig in i dessa, kommer att vara enklare att tillämpa. Vi har vid utarbetandet av vårt förslag till ny föreningslag lagt vikt vid att lagen ska vara ett modernt och enkelt regelverk som så långt möjligt ska kunna läsas och förstås av föreningsfunktionärer och medlemmar. Den ökade användarvänlighet och handboks- karaktär som vi har haft ambitionen att ge lagen bör medföra att föreningarnas behov av att anlita konsulter o.d. minskar. Också detta bör leda till minskade kostnader. Den ökade möjligheten att reglera föreningens förhållanden i stad- garna kan medföra att borgenärer och andra som samhandlar med en förening får ett något ökat behov av att kunna ta del av förening- ens stadgar. Detta kan innebära vissa merkostnader men dessa är sannolikt endast av marginellt slag. För många föreningar kommer en ny lag om ekonomiska förening- ar att innebära ett behov av att genomföra stadgeändringar. Kostna- derna för föreningsstämma och registrering av stadgeändringar har av beräknats vara den mest kostsamma aktiviteten i en eko- nomisk förening. Enligt Nuteks tidigare nämnda rapport (R 2008:02) kostar föreningsstämman per förening, varav registrering av beslut att ändra stadgarna uppgår till . För genomförandet av de stadgeändringar som kan bli aktuella har dock föreslagits en övergångstid som medför att det inte i något fall lär vara så brådskande med beslut om stadgeändring att ärendet inte kan hanteras på en ordinarie stämma som ändå måste hållas (års- stämman). Även om den stämma som behandlar frågan om stadge- ändring kan komma att bli mer omfångsrik än en vanlig ordinarie stämma bör därför stämmobehandlingen av stadgeändringarna inte föranleda någon nämnvärd merkostnad. Så kommer exempelvis kost- naderna för kallelse till stämman och för upprättande av röstlängd rimligen att vara desamma. Sammantaget bedömer vi att förfarandet för stadgeändring inte kommer att ge upphov till några större mer- kostnader för föreningarna. Vi har i avsnitt 8.4.3 föreslagit att en ekonomisk förening ska kunna vägra medlemskap i föreningen om antagandet av nya medlemmar skulle innebära särskilda företagsekonomiska risker för föreningen. Redan gällande rätt ger en förening möjlighet att neka en sökande inträde om ett ökat medlemsantal skulle vara direkt skadligt för för- eningen. Genom vårt förslag utökas dock föreningens möjlighet att neka medlemskap till att även omfatta situationer då det föreligger en affärsmässig risk för att ytterligare medlemmar får negativa kon- sekvenser för föreningen utan att föreningen kan visa eller göra antag- ligt att en utökning av medlemskretsen skulle medföra skada. Den föreslagna jämkningen av öppenhetsprincipen bedöms kunna ha en positiv effekt för en förenings finansiella förhållanden. Jämkningen av öppenhetsprincipen kan försvåra för en enskild sökande att bli medlem i en förening. Särskilt i fråga om producent- föreningar kan detta medföra svårigheter för enskilda som utan medlemskap kan få minskade avsättningsmöjligheter för sina produkter. Det skulle kunna medföra negativa finansiella kon- sekvenser för dessa personer. Det bör dock noteras att konkurrens- rättsliga principer i detta sammanhang har företräde framför associa- tionsrättsliga, vilket bör begränsa eventuella risker för enskilda med den nya utformningen av öppenhetsprincipen. I avsnitt 6.6.1 har vi föreslagit att en ekonomisk förening ska kunna bedriva en del av verksamheten genom ett eller flera andra företag. Förslaget innebär en möjlighet för en förening att genom en avtals- lösning förlägga delar av sin verksamhet i ett annat företag. Förening- en kan därigenom dels renodla den verksamhet som bedrivs i egen regi, dels undvika kostnader för investeringar som annars hade varit Möjligheten till sådan s.k. extern verksamhet bör därför kunna få positiv effekt på föreningarnas finansiella förhållanden. Genom förslaget att en ekonomisk förening anta medlem- mar som inte har för avsikt att delta i föreningens verksamhet, s.k. investerande medlemmar (se avsnitt 6.5.2), utökas föreningarnas möj- ligheter till effektiv kapitalanskaffning. En sådan förbättrad finan- sieringsmöjlighet bör kunna ha en positiv inverkan på de finansiella förhållandena i ekonomiska föreningar. Vårt förslag att avskaffa skyldigheten att göra avsättning till reserv- fonden i samband med överskottsutdelning (se avsnitt 14.5.8) bör få positiva effekter för föreningarnas del. Förslaget innebär en förenk- ling av regelverket och minskar föreningarnas administrativa börda. Det särskilda tillståndsförfarande för minskning av befintlig reservfond som vi har föreslagit utgör ett alternativ till det dispens- förfarande som enligt gällande rätt är nödvändigt. Kostnaderna för en dispensansökan ersätts därigenom av kostnader för tillståndsför- farandet. För föreningen kan detta innefatta vissa ytterligare kostna- der, främst kostnader för underrättelse till borgenärerna. Med hän- syn till att frågan om tillstånd till minskning av reservfonden torde uppkomma så utomordentligt sällan torde dock kostnadseffekterna totalt sett vara mycket begränsade. Konsekvenser för föreningarnas administrativa börda Skyldigheten att föra medlemsförteckning står för en stor del av eko- nomiska föreningars administrativa kostnader. Således uppgår kost- naden för detta enligt Nuteks undersökning till , vilket motsvarar en årlig kostnad per förening om ungefär 5 440 kro- nor. Det har därför varit eftersträvansvärt att sänka denna kostnad och därigenom minska den administrativa bördan för föreningarna. Vår genomgång av bestämmelserna om medlemsförteckning har emellertid (se avsnitt 9) utmynnat i slutsatsen att det inte finns något egentligt utrymme att förenkla dessa bestämmelser. Vi föreslår också en bestämmelse om att medlemsförteckningen ska innehålla uppgift om medlemmarnas person- eller organisationsnummer, något som kan innebära en viss mindre ökning av föreningens administrativa arbete. Ekonomiska föreningar bedriver emellertid näringsverksam- het gentemot medlemmarna och det får förutsättas att de inom ramen för samhandeln med medlemmarna regelmässigt har behov av med- lemmarnas personnummer. Om föreningen lämnar utdelning till med- lemmarna, är den dessutom skyldig att lämna kontrolluppgift till , något som naturligtvis medför att föreningen måste ha tillgång till medlemmarnas personnummer. Merkostnaderna för ett generellt krav på angivande av personnummer får därför antas vara ganska begränsade. Till detta kommer att vi, såsom framgår av avsnitt 20, föreslår att kravet på angivande av personnummer enbart bör gälla i fråga om medlemmar som går in i föreningen efter den nya lagens ikraftträdande. Vi har även föreslagit att föreningar ska vara skyldiga att bevara medlemsförteckningarna på visst sätt. Om medlemsförteckningen förs med automatiserad behandling – vilket torde vara fallet i mer- parten av landets ekonomiska föreningar – kan den regelmässigt bevaras på ett enkelt sätt och till en låg kostnad. Även om med- lemsförteckningen förs på annat sätt torde kostnaden för att bevara medlemsförteckningen kunna hållas på en mycket låg nivå. Vissa förändringar beträffande föreningens ledning Vi har i avsnitt 10.3.8 föreslagit att ändringar i styrelsens samman- sättning samt beslut att utse eller entlediga en verkställande direktör eller en särskild firmatecknare ska få verkan tidigast då anmälan om ändringen kommer in till . Förslaget innebär att föreningarna kan behöva organisera sina rutiner så att ändringsanmälningar kan ges in till snabbt. Detta kan kräva att föreningen måste se över vissa administrativa rutiner men torde i övrigt inte innebära någon egentlig merkostnad. I vårt förslag klargörs också att styrelsen är skyldig att fortlöpan- de bedöma föreningens ekonomiska situation och att styrelsen ska upprätta skriftliga instruktioner för när och hur sådana uppgifter som krävs för denna bedömning ska samlas in och rapporteras. Upp- byggnaden av ett sådant rapporteringssystem kan medföra vissa ökade administrativa kostnader. Styrelsens skyldighet att fortlö- pande bedöma föreningens ekonomiska situation är dock inte ny, utan anses gälla även enligt nuvarande föreningslagen, låt vara att den inte kommer till uttryck i lagen. bör därför ekonomiska föreningars styrelse ha ett system för att kunna följa verksamheten och utvärdera den ekonomiska situationen i föreningen. Att närmare strukturera detta system bör därför inte innebära någon större mer- kostnad. I föreningar som är så små att styrelsen kan ha överblick över föreningens verksamhet även utan ett rapporteringssystem, exempelvis föreningar där samtliga medlemmar är styrelsemedlem- mar, skulle dock skyldigheten att upprätta ett rapporteringssystem vara onödigt betungande. Föreningar där ett rapporteringssystem med hänsyn till föreningens begränsade storlek och verksamhet skulle sakna betydelse har därför undantagits från bestämmelsens tillämp- ningsområde. Nya regler om revision Som nämnts i avsnitt 21.3.1 kan förslaget att det i det stora flertalet ekonomiska föreningar ska vara frivilligt med revision innebära avse- värda besparingar för föreningarna. I Nuteks beräkningar har den nuvarande revisionsplikten bedömts kosta en ekonomisk förening årligen.2 Såsom vårt förslag är utformat kommer fler- talet föreningar att kunna avstå från revision och allmän granskning och därmed också spara in på kostnaderna. Många ekonomiska för- eningar som anlitar en auktoriserad eller godkänd revisor kom- mer dock sannolikt att göra det även i fortsättningen på frivillig basis, medan en stor del av de föreningar som har överlämnat revisionen till någon som inte är kvalificerad revisor kan antas komma att utnyttja bestämmelserna om allmän granskning. För dessa för- eningar kommer förslaget därför inte att innebära någon större kostnadsminskning. 2 Nuteks beräkningar synes dock bygga på premissen att alla ekonomiska föreningar anlitar en aukto- riserad eller godkänd revisor, något som i praktiken inte är fallet. Vi föreslår (se avsnitt 14.5.7) att det införs bestämmelser om att styrelsen inför ett beslut om vinstutdelning eller gottgörelse ska upprätta bl.a. ett motiverat yttrande. följer det av all- männa principer att styrelsen måste skaffa sig ett underlag inför ställningstagandet till ett beslut om vinstutdelning eller gottgörelse. Förslaget om motiverat yttrande innebär en viss formalisering av detta och kan därför i enskilda föreningar medföra en viss mindre kostnad som föreningen inte har . Bestämmelserna om likvidation har i vårt förslag fått en delvis ny utformning jämfört med den nuvarande föreningslagen. Således har vi föreslagit (se avsnitt 15.4.4) en utvidgning av styrelsens skyldig- het att vid ekonomiska svårigheter hänskjuta frågan om likvidation till stämman. Delvis är det ett förtydligande i förhållande till vad som gäller men i viss utsträckning innebär det också en ökad aktivitetsplikt för styrelsen. Att likvidationsfrågan hänskjuts till stäm- man minskar emellertid risken för att föreningen fortsätter att bedriva ekonomiskt ofördelaktig verksamhet, något som är till gagn såväl för föreningen som för dess medlemmar och borgenärer. Även om kravet att underställa stämman en fråga om likvidation kan innebära merkostnader för en extra stämma – enligt beräknade till – bör detta uppvägas av förslagets fördelar. Vårt förslag innebär också att det införs uttryckliga och utför- liga regler om underlag inför beslut i likvidationsfrågan. Styrelsen åläggs att lämna en redogörelse för föreningens ekonomiska framtids- utsikter och att tillhandahålla vissa redovisningshandlingar. Det är vår uppfattning att styrelsens uppgiftsskyldighet i detta avseende i realiteten enbart utgör ett förtydligande av vad som – enligt allmänna associationsrättsliga principer – krävs för att en sty- relse ska ha uppfyllt sina skyldigheter gentemot föreningen och stämman. Någon betungande merkostnad torde det i alla händelser inte vara fråga om. Vårt förslag innebär vidare en förlängning av den tidsfrist som löper innan en förening kan tvingas i likvidation på grund av alltför litet medlemsantal. Den tid som en förening har på sig att återställa medlemsantalet förlängs från . mindre ekonomiska föreningars möjlighet till fortlevnad i de fall då den enda likvidationsgrunden är ett – tillfälligt – alltför lågt med- lemsantal. 21.5Konsekvenser för företagens konkurrensförhållanden Vi har i flera avseenden, däribland när det gäller bestämmelserna om vinstutdelning och annan användning av en förenings egendom, föreslagit regler som innebär att regelverket för de ekonomiska för- eningarna anpassas till vad som gäller för aktiebolag. Detta bör, liksom är fallet med en del av de förslag som lämnades i delbetänkandet (se SOU 2009:37 s. 238), kunna bidra till stärkt konkurrenskraft för ekonomiska föreningar. Genom förslagen att en förening ska kunna ha investerande med- lemmar eller förlägga delar av sin verksamhet externt ökar företagens konkurrenskraft ytterligare. Ekonomiska föreningar får i huvudsak samma möjligheter som aktiebolag att bedriva sin verksamhet i de skräddarsydda strukturer som passar dem bäst. Vi har inte kunnat identifiera något område där de lämnade för- slagen kan få negativ inverkan för de ekonomiska föreningarnas kon- kurrensförhållanden. Inte heller bör konkurrensförhållandena mellan stora och små ekonomiska föreningar påverkas av våra förslag. 21.6Konsekvenser för små företags villkor Våra förslag är, med undantag för vissa specialregler avseende revi- sion, tillämpliga på alla ekonomiska föreningar oavsett storlek.3 Det samlade regelverket är relativt omfattande. Ingen ekonomisk förening är emellertid skyldig att tillämpa alla de bestämmelser som lagen innehåller. I stor utsträckning kan mindre föreningar välja bort moment som upplevs som betungande och besvärliga, t.ex. revision. I flera avseenden kan föreningen avvika från lagens bestämmelser genom särskilda stadgebestämmelser. Åtskilliga delar av regelverket är dessutom sådana att de normalt inte aktualiseras i små föreningar, t.ex. reglerna om förlagsinsatser. 3 Här bortses från de särskilda bestämmelser som föreslås för särskilda slag av ekonomiska föreningar, t.ex. medlemsbanker. bedömer vi att förslaget är väl ägnat även för verksamhet som bedrivs av små föreningar. Vi har i avsnitt 15.2.4 föreslagit ett förenklat fusionsförfaran- de. För ett sådant enklare sätt att genomföra en fusion krävs att alla medlemmar i samtliga deltagande föreningar har undertecknat fusionsplanen. Detta krav lär vara svårare att genomföra ju större de inblandade föreningarna är. Det förenklade fusionsförfarandet torde därför särskilt väl lämpa sig för mindre föreningar och kan för dessa föreningar således innebära en fördel. Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Vi har föreslagit att ändringar i sammansättningen av en förenings styrelse samt beslut att utse eller entlediga en verkställande direktör eller en särskild firmatecknare ska få verkan tidigast vid den tid- punkt då anmälan om ändringen kommer in till (se av- snitt 10.3.8). När motsvarande bestämmelser infördes i aktiebolags- lagen, skedde det för att förhindra vissa slag av missbruk.4 På samma sätt torde bestämmelserna kunna förebygga missbruk inom ramen för den ekonomiska föreningsformen. Förslaget att beslut av de aktu- ella slagen inte får verkan förrän ändringsanmälan har kommit in till torde dessutom öka anmälningsfrekvensen. En ökad anmälningsfrekvens leder till att uppgifterna i föreningsregistret stäm- mer bättre överens med de verkliga förhållandena, dvs. till en bättre registerkvalitet. Våra förslag kan inte antas ha någon direkt påverkan på kommunalt självstyre, på sysselsättningen i olika delar av landet eller på möjlig- heterna att nå integrationspolitiska mål. Inte heller bedömer vi att våra förslag kommer att få konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för de åtaganden har i anledning av anslutningen till Europeiska unionen. 4 Se prop. 2004/05:85 s. 313. 22.1Förslaget till lag (2012:000) om ekonomiska föreningar 1 kap. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ekonomiska föreningar. -vad en ekonomisk förening är (2 kap.), -bildandet av föreningen (3 kap.), -föreningens stadgar (4 kap.), -medlemmarna i föreningen (5 kap.), -medlemsförteckningen (6 kap.), -föreningsstämman (7 kap.), -föreningens ledning (8 kap.), -revision (9 kap.), -allmän och särskild granskning (10 kap.), -medlemsinsatser (11 kap.), -förlagsinsatser (12 kap.), -värdeöverföringar (13 kap.), -vinstutdelning (14 kap.), -gottgörelse (15 kap.), -reservfonden (16 kap.), -fusion (17 kap.), -likvidation (18 kap.), -upplösning utan föregående likvidation (19 kap.), -registrering (20 kap.), -firma (21 kap.), -skadestånd (22 kap.), -straff och vite (23 kap.), -överklagande (24 kap.). Paragrafen innehåller en beskrivning av lagens innehåll. Denna be- skrivning tjänar också som innehållsförteckning till lagen. 1 kap. 2 § Sådana bestämmelser i denna lag som är uppställda till medlemmarnas skydd behöver inte tillämpas, om samtliga berörda medlemmar samtycker till det. Av 1 kap. 2 § framgår att bestämmelser som är uppställda till med- lemmarnas skydd kan frångås om samtliga berörda medlemmar sam- tycker till det. Det är här fråga om en allmän associationsrättslig princip som bara har kommit till uttryck i 7 kap. 17 § i den nuvarande föreningslagen. Lagen ger inte något besked om vilka bestämmelser som är uppställda till medlemmarnas skydd. I allmänhet rör det sig dock om olika slag av förfaranderegler som syftar till att tillförsäkra medlemmarna inflytande över beslutsprocessen i föreningen, t.ex. bestämmelserna om föreningsstämma i 7 kap. samt de bestäm- melser om olika slag av beslutsförslag och om tillhandahållande av dessa som finns på olika ställen i lagen (t.ex. i samband med beslut om likvidation i 18 kap. 4–7 §§). Även bestämmelserna om med- lems- och styrelsejäv är av detta slag (se 7 kap. 36 § och 8 kap. 21 §) liksom bestämmelserna om olika slag av minoritetsrättigheter. Det- samma gäller i princip vad som sägs i 13 kap. 2 § om i vilka former som värdeöverföringar får ske; i den delen har det ansetts så viktigt att principen kommer till tydligt uttryck att den har upprepats i lagtexten (se 13 kap. 2 § andra stycket). Bestämmelserna i 13 kap. 3 och 4 §§ om hur stora värdeöverföringar som får ske är typfall på sådana bestämmelser som inte omfattas av 1 kap. 2 §. Det gör inte heller lagens övriga bestämmelser som helt eller delvis syftar till att skydda borgenärer, t.ex. bestämmelserna om revision. Bland lagens förfarandebestämmelser finns några som också har ett borgenärs- skyddande syfte, däribland bestämmelserna i 14 kap. 5 § om att styrelsen ska upprätta ett särskilt yttrande inför ett beslut om vinstutdelning, och dessa kan därför inte frångås ens om samtliga medlemmar samtycker till det.