sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Uppgifter om drogproblem baseras på intervjuarskattningar och anger hur stor andel av klienterna som har bedömts vara problemfria (skattning 0 eller 1) och hur många som har åtminstone ett litet problem eller mer (skattning 2 eller högre). Behandling för alkohol- och narkotikaproblem baseras på frågan om hur man deltagit i öppen- eller slutenvård för alkohol och nar- kotikaproblem och anger andel som deltagit i sådan behandling . Detsamma gäller för behandling av fysiska och psyk- iska problem. Övriga uppgifter gäller om inte annat anges. Skattning av psykiska symtom gäller allvarliga symtom som varat minst och symtomen ska inte vara direkt relaterade till missbruk. Skattning av våldsamt beteende, suicidtankar och suicidförsök gäller dock kortare tids- perioder än och även i relation till missbruk. Intervjuarskattningar med 2 eller högre visar att en klar majo- ritet av klienterna har ett litet problem/hjälpbehov eller mer med alkohol och med narkotika och cirka en fjärdedel har problem med båda med denna definition. När klienter får bedöma vilken drog som är dominerande problem är detta alkohol för hälften av klienterna och narkotika för och en liten andel hur uppgivit att det är både alkohol och narkotika som är problemdroger. Detta visar att många klienter har problem med både alkohol och narkotika även om endera drogen bedöms vara det dominerande missbruksproblemet. Cirka en tredjedel har fått behandling tidigare för alkoholproblem och något färre har fått behandling för narkotikaproblem. Hälften har kroniska besvär med sin fysiska hälsa och närmare en tredjedel tar medicin för somatiska besvär. På frågor om speciella psykiska symtom är det många som upplevt icke drogrelaterat: allvarlig ångest (), allvarlig depression (), koncentrations- problem-svårigheter att förstå-minnas (). Det är mer ovanligt att man haft svårigheter att kontrollera våldsamt beteende () eller upplevt hallucinationer (). Hälften har tidigare fått behandling för psykiska besvär. En något större andel av männen jämfört med kvinnorna har narkotika som dominerande problemdrog och har injicerat det senaste 6 månaderna och har fått behandling för både alkohol och narkotikaproblem . Långvarig kroppslig skada/sjukdom är ganska lika för män och kvinnor men det är vanligare att kvinnor En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter fått läkarvård och att de är ordinerade att regelbundet ta läkemedel för fysiska besvär. I ASI-08 är det svårt att få uppgift om vilka specifika somatiska problem som klienterna har. I version 2 frågas efter om man har hepatit B och C och svaren visar att för både män och kvinnor är hepatit B mycket ovanligt, , medan av männen och av kvinnorna har svarat att man har hepatit C. Området psykisk hälsa/ohälsa skiljer mest mellan män och kvinnor. Generellt gäller att en större andel av kvinnorna har upplevt olika psykiska symtom med undantag för svårigheter att kontrol- lera våldsamt beteende och hallucinationer. En större andel av de kvinnliga klienterna har också gjort tidigare suicidförsök men siffran är hög också för manliga klienter. Det är en stor skillnad mellan män och kvinnor i behandling för psykiska besvär. En mycket större andel av de kvinnliga klienterna än de manliga har sjuk- ersättning och medicin och har fått behandling i psykiatrin för sina psykiska besvär. Intervjuarskattningar för olika problemområden för samtliga klienter visas i figur 1. I figuren har värden för en normal- grupp också lagts in (Armelius, et al., 2009). Figur 1 Intervjuarskattningar för olika problemområden för samtliga klienter En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter Intervjuarskattningarna visar att klienterna bedöms ha störst pro- blem med alkohol följt av problem med psykisk hälsa. Problem med narkotika och arbete/försörjning och familj/umgänge bedöms också vara relativt stora medan problem med fysisk hälsa bedöms ligga lägre och problem med kriminalitet bedöms vara lägst. Värden för normalgruppen visar att klienterna har avsevärda problem inom samtliga områden i jämförelse med en normalgrupp. Intervjuar- skattningar för olika problemområden för män och kvinnor visas i figur 2. Figur 2 Intervjuarskattningar för olika problemområden för män och kvinnor Män och kvinnor skiljer sig åt i alla problemområden utom alkohol, där intervjuarna skattat att problemen är lika stora. Männen har skattats ha mer problem/hjälpbehov med arbete/försörjning, nar- kotika och med kriminalitet, medan kvinnorna har skattats ha mer problem/hjälpbehov med fysisk och psykisk hälsa samt med familj/umgänge. Skillnaderna har testats med MANCOVA1 med ålder som kovariat. Om man jämför uppgifterna i tabell 1 och 2 med intervjuarskattningarna finns det två områden som man kan 1 Covariansanalys är en statisk metod där man låter en variabel fungera som kontroll av vari- ans i en annan variabel inför en beräkning. MANCOVA innebär att man gör flera analyser för att minska effekten av beroendet mellan analyser. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter Manliga klienter bedöms har mer problem med arbete/för- sörjning trots att män och kvinnor arbetar lika mycket och kvinn- liga klienter bedöms ha mer problem/behov av hjälp för sina fysiska besvär trots att fysiska besvär verkar vara lika vanligt för män och kvinnor. Dessa skillnader mellan bedömning av problem/behov av hjälp och bakgrundsfakta kan vara uttryck för vanliga könsstereo- typier. Sammanfattningsvis är det vissa skillnader i bakgrund mellan män och kvinnor. Kvinnor verkar ha en bättre materiell situation än män. De bor bättre än män, är sambo/gift och försörjer sig mer med pengar från , medan män försörjer sig mer med socialbidrag och är mer inblandade i kriminalitet. Trots att problem med alkohol är lika vanligt för män och kvinnor har en något större andel av männen har fått behandling för detta. Fast kvinnor och män inte är så olika när det gäller fysisk hälsa har en större andel av de kvinnliga klienterna fått behandling för sina fysiska besvär jämfört med männen. Kvinnor har en sämre psykisk hälsa än män och får mycket mer behandling för dessa besvär, men skillnaden i behandling för psykiska besvär verkar vara större än vad som motsvarar skillnaden i besvär. Skillnaden i behandling mellan män och kvinnor kan tyda på att män har lättare att få behandling eller söker mer vård för alkoholmissbruk, medan kvinnor verkar ha lätt- are att få behandling eller söker mer vård för både somatiska och psykiska besvär än män. Tre åldersgrupper med ungefär lika antal i varje grupp jämförs; upp t.o.m. , 34–och . Andel män och kvinnor är lika i de olika åldersgrupperna. I tabell 3 nedan visas bakgrunds- uppgifter för de tre åldersgrupperna. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter SOU 2011:6 Bakgrundsuppgifter i procent för olika åldersgrupper Arbete heltid/regb.deltid** Olaglig verksamhet i syfte att skaffa pengar *både de som varit gifta/sambo och de som alltid varit ensamstående ** Det är stora skillnader mellan de olika åldersgrupperna i flera bak- grundsvariabler. Klienter i den äldsta gruppen är bäst utbildade, en större andel bor i egen lägenhet, försörjer sig med arbete och med pengar från . En större andel i den yngsta gruppen bor i storstad, är ensamstående, försörjer sig med social- bidrag och är inblandade i kriminalitet. I tabell 4 nedan visas resultat för droger samt fysisk och psykisk hälsa för de tre åldersgrupperna. Behandling för alkohol- och nar- En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter kotikaproblem baseras på frågan om hur man deltagit i öppen- och slutenvård för alkohol och narkotikaproblem och anger om man deltagit åtminstone . Detsamma gäller frågorna om behandling för fysiska och psykiska problem. Om inte annat anges gäller övriga uppgifter . Tabell 4 Droger och hälsa/ohälsa i procent bland klienter i olika åldrar 34–47 år Behandling alkohol/narkotika Kroppslig sjukdom/skada Alkohol som dominerande drog är vanligare med ökad ålder medan narkotika är ovanligare. Behandling för missbruk följer domin- En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter erande drog där en större andel i den äldsta gruppen jämfört med de yngre grupperna fått behandling för alkoholmissbruk och tvärt- om för narkotikamissbruk. I den äldsta gruppen är fysisk hälsa inte oväntat sämst och en stor majoritet i den gruppen har långvarig kroppslig skada/ sjukdom, en femtedel har sjukersättning och mer än en fjärdedel är ordinerad regelbunden medicin för detta. Nästan alla i gruppen har varit inlagd på sjukhus för kroppsliga skador/sjukdom. Mer anmärkningsvärt är kanske att så stor andel i den yngsta gruppen också har långvarig kroppslig skada/sjukdom och har varit inlagd på sjukhus för detta. Psykisk hälsa är sämst i den yngsta åldersgruppen, där en större andel, framför allt jämfört med den äldsta gruppen, (ej drogrelaterat) har upplevt allvarlig depression, allvarlig ångest, koncentrations- svårigheter, haft problem med att kontrollera våldsamt beteende (kan vara drogrelaterat) och upplevt hallucinationer. Det är också vanligare att yngre klienter tidigare gjort suicidförsök. Behandling för psykiska besvär skiljer också något mellan åldersgrupperna och drygt hälften i de två yngsta grupperna har fått behand- ling i psykiatrin för psykiska besvär jämfört med knappt hälften i den äldsta gruppen. Sjukersättning för psykiska besvär är däremot ovanligast i den yngsta gruppen. Intervjuarskattningar för olika pro- blemoråden för åldersgrupper visas i figur 3. Figur 3 Intervjuarskattningar inom olika problemområden för olika åldersgrupper En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter Det är signifikanta skillnader mellan åldersgrupper för alla pro- blemområden. Problem med fysisk hälsa ökar inte oväntat med ålder. Det gör även problem med alkohol medan problem för övriga områden minskar med ökad ålder. Eftersom det verkar vara större skillnad mellan åldersgrupper än mellan män och kvinnor undersöktes närmare eventuella inter- aktioner mellan ålder och kön med en 3 (åldersgrupp) x 2 (kön) MANOVA2. Huvudeffekter av åldersgrupper och kön var desamma som i de separata analyserna som redovisats ovan. Det var signifikanta interaktioner mellan ålder och kön för fyra problemområden: fysisk hälsa, alkohol, kriminalitet, och familj/umgänge. Inter- aktionerna visar att för män ökar problem med alkohol och fysisk hälsa med stegvist ökad ålder medan kvinnor får ökade problem med fysisk hälsa och alkohol och problemen är sedan lika höga i de båda äldre grupperna. Man skulle kunna säga att kvinnorna får problem tidigare än män med alkohol och fysisk hälsa. För män minskar problem med kriminalitet med ökad ålder medan kvinnors problem med kriminalitet också minskar med ökad ålder, men inte lika starkt, förmodligen beroende på att kvinnor initialt har så lite problem med kriminalitet. Problem med familj/umgänge minskar för män enbart i den äldsta gruppen medan det för kvinnor minskar stegvis för varje åldersgrupp. Mönstret för problem i olika åldersgrupper är ganska lika för män och kvinnor men som interaktionerna visar finns det vissa små skillnader mellan könen för hur problemen är relaterade till ålder. Särskilt kan pro- blem/hjälpbehov med fysisk hälsa lyftas fram där resultaten kan tolkas som att kvinnors fysiska hälsa tidigare påverkas negativt av missbruk jämfört med män. testades en explorativ medieringsmodell (Howell, 2007) för sambandet mellan ålder och narkotikaproblem med psykiska problem som mediator. I en medieringsmodell undersöker man om ett samband mellan två variabler minskar eller försvinner när man statistiskt kontrollerar för den bakomliggande mediatorvariabeln. 2 Statistisk metod som undersöker hur flera utfallsvariabler som hänger ihop med varandra kan relateras till ett antal kategoriska variabler som kan kombineras med varandra. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter Frågan som testas är om sambandet mellan ålder och missbruks- problem kan bero på psykiska problem. Med ökad ålder minskar både narkotikaproblem (r = -.42) och psykiska problem (r = -.20). När man kontrollerar för psykiska problem är sambandet mellan ålder och narkotikaproblem fortfarande signifikant och minskar endast marginellt (från -.42 till -.37), vilket tyder på att sambandet mellan ålder och narkotikaproblem inte kan prediceras av att yngre har mer psykiska problem än äldre. Detta tyder på att förklaringar till att yngre har mer problem med narkotika får sökas i andra faktorer än klienternas psykisk hälsa/ohälsa. Vi gjorde också samma analyser med övriga problemområden som mediator till sambanden mellan ålder och narkotikamissbruk, men inga resultat visade att det fanns någon medieringseffekt. Resultaten för kön och ålder visar att den yngsta gruppen har en sämre situation på många sätt jämfört med framför allt den äldsta gruppen. Gruppen yngre missbrukare har sämre utbildning, står utanför arbetsmarknaden och det sociala skyddsnätet och har mycket sämre psykisk hälsa jämfört med äldre missbrukare. Vissa av dessa skillnader är sannolikt relaterat till att narkotika är den vanligaste drogen i den yngsta gruppen. Medieringsanalyser visade att sam- band mellan ålder och narkotikamissbruk inte kan relateras till olikheter mellan klienter i vare sig psykisk hälsa/ohälsa eller pro- blem i andra områden. Olika författare verkar relativt överens om att definiera tungt nar- kotikamissbruk som: allt missbruk av narkotika, där injektion förekommit samt allt övrigt dagligt eller så gott som dagligt miss- bruk av narkotika (CAN, 2008). I ASI frågas efter antal gånger man injicerat både och antal dagar . Bruk av 11 olika preparat frågas efter för antal dagar . I tabell 5 visas antal och procentuell andel av alla klienter som använt olika preparat någon dag eller mer för samtliga klienter uppdelat på män och kvinnor. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter Tabell 5 Bruk av olika preparat någon dag eller mer för samtliga klienter samt för män och kvinnor separat. Antal och andel i procent *finns bara i ASI-2006 Bruk av hallucinogener, ecstasy och lösningsmedel frågas också efter i ASI men detta har använts endast av enstaka individer och då endast . Vanligaste drogerna är lugnande, cannabis, amfetamin och andra opiater. Våra siffror stämmer ganska väl med studien av , och (2003) som nämnts tidigare. Resultaten var i den studien för canna- bis , amfetamin och heroin . Våra resultat avviker när det gäller lugnande preparat som i den studien användes av en mindre andel klienter, jämfört . Den största skillnaden mellan män och kvinnor är bruk av cannabis som är mycket vanligare för män medan lugnande preparat är något vanligare för kvinnor. Ordination och bruk/missbruk av läkemedelspreparat. I ASI-2006 frågas om ett preparat är ordinerat och om ordinationen i så fall följts. Vi har analyserat hur stor andel av de klienter som uppger att de brukar legala preparat (Subutex, lugnande och andra opiater) som har fått preparatet ordinerat och som följer ordinationen. Av de 264 klienter som i ASI-2006 uppgett att de använder Subutex har (n=54) fått Subutex ordinerat och av dessa 54 klienter följer alla utom en ordinationen. Det betyder att av de som använder Subutex inte fått det ordinerat. Av de 345 klienter som uppger att de använder andra opiater uppger nästan hälften (, n=161) att de fått det ordinerat och av dessa 161 klienter uppger (n=121) att de följer ordinationen. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter SOU 2011:6 betyder att av de som brukar andra opiater inte fått det ordinerat eller inte följer ordinationen. Av de 716 klienter som uppger att man brukar lugnande preparat har dryg hälften (, n=383) fått det ordinerat och av dessa 383 klienter uppger (n=303) att man följer ordinationen. Det betyder att av de som brukar lugnande preparat inte fått det ordinerat eller inte följer ordinationen. Vi har också analyserat hur bruk av läkemedelspreparat kom- bineras med andra droger. Klienter som använder Subutex använder också heroin (n=90), amfetamin (n=76) och cannabis (n=118). Av de 54 klienter som fått Subutex ordinerat är bruk av andra droger mer ovanligt; heroin (n=11), amfetamin (n=10) och cannabis (n=7). Klienter som använder lugnande preparat använder också heroin (n=550), amfetamin (n=807) och cannabis (n=1011). Bruk av andra droger är också mer ovanligt bland de klienter som fått lugnande preparat ordinerat; heroin (n=24), amfetamin (n=44) och cannabis (n=56). Klienter som använder andra opiater använder också heroin (n=312), amfetamin (n=367) och cannabis (n=511). Bruk av andra droger är mer ovanligt för de klienter som fått andra opiater ordinerat; heroin (n=16), amfetamin (n=32) och cannabis (n=54). Det är uppenbart att de som fått droger ordinerat missbrukar andra droger i mindre utsträckning än de som inte fått det ordinerat. Sammanfattningsvis är kombinationer av droger och läke- medelspreparat vanligt. Cannabis är den drog som är vanligast i kombination med läkemedelspreparat och mellan och av brukare/missbrukare av läkemedelspreparat använder också cannabis. Men det är också relativt vanligt att kombinera amfetamin med läkemedelspreparat, till . Även bland de klienter som har fått läkemedelspreparat ordinerade förekommer kombinationer med droger men andelen sjunker. Cannabis är vanligast också i detta sammanhang och kombineras med ordinerade preparat från mellan (Subutex) till (andra opiater). Eftersom inte alla droger injiceras har vi i vår definition av tungt narkotikamissbruk utgått från bruk och definierat indikation på tungt narkotikamissbruk med ASI, enligt definitionen i som nämns ovan. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter tungt narkotikamissbruk definieras som bruk av något av de pre- parat som frågas efter i ASI alla eller nästan alla av de senaste 30 dag- arna, med cut-off satt till fler än . Fortsättningsvis benämns indikation på tungt narkotikamissbruk endast som tungt narkotika- missbruk. Med den definitionen av tungt narkotikamissbruk har (n=2291) av klienterna ett tungt narkotikamissbruk. Det är ovanligt med ett tungt missbruk av fler än ett preparat, vilket gäller för av klienterna. Det är svårt att få en entydig siffra vår andel för tungt missbruk att jämföra med. Flera källor anger tunga missbrukare till cirka 25 000 men det är oklart av hur många (CAN, 2008; SOU, 2005). Om man utgår från CAN- rapporten (2008), anges där att i den vuxna befolkningen uppgett att man brukat droger och för cannabis. Det skulle motsvara mellan knappt 90 000 – till knappt 180 000 (bruk av cannabis) som missbrukar narkotika i . Om 25 000 av dessa är tunga missbrukare skulle till (bruk av cannabis) vara tunga missbrukare. Detta kan jämföras med vår uppskattning på tunga missbrukare, som alltså inte verkar alltför orimlig. Tungt alkoholmissbruk har ingen enhetlig definition på samma sätt som tungt drogmissbruk (SOU, 2005; CAN, 2008; et al., 2009). Det finns kriterier för vad som är en mycket hög konsum- tion av alkohol, vilket anges till alkohol motsvarande minst 3 till 4 flaskor vin (et. al, 2009). I ASI frågas som alkohol har använts till berusning , definierat som drygt en flaska vin per dag åtminstone , dvs. drygt 3 flaskor vin , vilket skulle motsvara kriteriet för en mycket hög alkoholkonsumtion de senaste 30 dag- arna. För att definiera tungt alkoholmissbruk har vi utgått från frågan om antal dagar med alkoholkon- sumtion till berusning och definierat indikation på tungt alkohol- missbruk som alkoholkonsumtion till berusning , dvs. (Det går inte att skilja mellan olika konsumtionsmönster i termer av konsumtion eller en hel månad eller något annat mönster). Fortsättningsvis benämns indikation på tungt alkohol- missbruk endast som tungt alkoholmissbruk. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter av tungt alkoholmissbruk har (N=1741) av klienterna ett tungt alkoholmissbruk. Det finns också en liten grupp () som har både tungt narkotika- och tungt alkoholmissbruk enligt våra definitioner. Den vanligaste kombinationen av både tungt alkohol- och tungt narkotikamissbruk är tungt alkoholmissbruk tillsammans med tungt missbruk av lugnande preparat eller cannabis. I tabell 6 nedan visas bakgrundsuppgifter för klienter med tungt narkotika- och tungt alkoholmissbruk, både tungt alkohol- och tungt narkotikamissbruk samt för övriga klienter. Tabell 6 Bakgrundsuppgifter i procent för klienter med tungt narkotikamissbruk, tungt alkoholmissbruk, både tungt alkohol- och tungt narkotikamissbruk och för övriga klienter Ålder (medelvärde år) Olaglig verksamhet*** * både de som varit gifta/sambo och de som alltid varit ensamstående ** *** i syfte att skaffa pengar En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter Det är inga skillnader mellan män och kvinnor när det galler tungt missbruk utan av för både män och kvinnor utgör andelen med tungt narkotikamissbruk och med tungt alkohol- missbruk . Jämfört med övriga klienter är klienter med tungt narkotikamissbruk yngre, har en högre andel som är utlandsfödda, bor i storstad, är ensamstående, som har stått och står utanför arbetsmarknaden, som försörjer sig med socialbidrag och med pengar från och som är inblandade i kriminalitet, samt en mindre andel som bor i egen lägenhet. Jämfört med övriga klienter är klienter med tungt alkoholmissbruk äldre, har en större andel som är födda i och som bor i storstad. Boende, civilstånd, försörjning och kriminalitet skiljer inte mycket mellan klienter med tungt alkoholmissbruk och övriga klienter. Det är relativt stora skillnader mellan de två grupperna med tungt missbruk i alla bakgrundsvariabler förutom boendeort. Resultaten visar att miss- brukare med tungt narkotikamissbruk har en sämre social situation än missbrukare med tungt alkoholmissbruk. Klienter med både tungt alkohol- och tungt narkotikamissbruk liknar klienter med tungt nar- kotikamissbruk med undantag av att de är äldre, andel män är högre, det är mycket vanligare att vara bostadslös och en större andel har försörjning från . Klienter med både tungt alkohol- och tungt narkotikamissbruk har om möjligt en ännu sämre social situation än klienter med enbart ett tungt narkotikamissbruk. I tabell 7 visas drogmönster och hälsa/ohälsa för klienter med tungt narkotika- och alkoholmissbruk, både tungt alkohol- och tungt narkotikamissbruk och för övriga klienter. Behandling för alkohol- och narkotikaproblem baseras på frågan hur man del- tagit i öppen- och slutenvård för alkohol och narkotikaproblem och anger om man deltagit . Detsamma gäller frågorna om behandling för fysiska och psykiska problem. En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter SOU 2011:6 Droger och hälsa/ohälsa i procent för klienter med tungt narkotika- och alkoholmissbruk och för övriga klienter Kroppslig sjukdom/skada Som väntat är alkohol den dominerande drogen för klienter med tungt alkoholmissbruk och narkotika den dominerande för klienter med tungt narkotikamissbruk och problem med både alkohol och narkotika vanligast i gruppen med tungt missbruk av båda. Behand- ling för narkotika och alkoholproblem är tydligt relaterat till drog och är mycket vanligare i de två grupperna med tungt missbruk jämfört med övriga klienter, även om överkorsningar också före- kommer. Fysiska och psykiska problem är vanligast för klienter med tungt narkotikamissbruk. Behandling för dessa problem är också något vanligare för klienter med tungt narkotikamissbruk En naturalistisk studie av 14 000 svenska missbruksklienter jämfört med gruppen med tungt alkoholmissbruk och med övriga klienter. Klienter med tungt missbruk av både narkotika och alko- hol har jämfört med klienter med enbart tungt narkotikamissbruk fått mer behandling för alkoholmissbruk men det som mest skiljer ut klienter med tungt missbruk av både narkotika och alkohol är att dessa klienter har mycket mer psykiska problem.