sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Det spelar stor roll hur viktigt eleven anser att ämnet är. Flickor och pojkar lär sig även hemma och Det finns starka samband mellan resultat i skolan och elevernas socio- ekonomiska bakgrund (se till exempel SOU 2009:64). I flera av de forskarrapporter som utgjort underlag till NU-03 talas om vikten av kulturellt kapital. Elever från hem där man har en tradition av att läsa böcker har exempelvis en fördel i skolan. I ämnet svenska fram- Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik hålls kulturellt kapital som en av de variabler som starkast samverkar med positiva förväntningar och bra betyg. Eleverna har fått svara på frågan om var de har lärt sig det de kan i respektive ämne. I ämnena fysik, kemi och matematik svarar de absolut flesta elever att de har lärt sig allt i skolan. Däremot är det tre ämnen där av eleverna säger att de lärt sig mer i hemmet än i skolan: idrott och hälsa, musik samt hem och kon- sumentkunskap. Vi kan vidare se att det finns ett mönster i idrott och hälsa där fler pojkar än flickor är fysiskt aktiva på sin fritid och där pojkar även bättre betyg än flickor. Det omvända gäller i musik och hem- och konsumentkunskap där flickor säger att de lärt sig mer hemma än pojkar, och där flickor har klart bättre betyg än pojkar. Flera studier har pekat på paradoxen att även om flickor får något bättre betyg än pojkar i naturvetenskapliga ämnen så har de ett lägre självförtroende än pojkar i dessa ämnen. Att kunna läsa är viktigt för skolframgång i flera ämnen Professor emeritus har på vårt uppdrag gjort en genom- gång av forskningslitteratur gällande sambandet mellan läsutveckling och skolframgång (SOU 2010:97). genomgång, visar, med stöd i hundratals forskningspublikationer från olika forskningsdata- baser, att flickor överlag presterar bättre i skolan i hela grundskole- ålden, och att det största gapet mellan pojkars och flickors resultat återfinns i läsning och språkliga prestationer. framhåller att god läsfärdighet hör ihop med goda skol- prestationer överlag. Det finns överspridningseffekter från läs- och skrivförmåga till andra ämnen. Vad som särskilt utmärker goda läsare är ett rikt ordförråd och snabb igenkänning av fonem (språkets minsta betydelsebärande ljudenheter) och snabb igenkänning av ord. Att känna igen ord och fonem är en aspekt av automatiseringen av avkodningen, dvs. läsaren ägnar ingen kraft åt att läsa igenom bokstavsraden utan känner igen orden. Naturligtvis underlättar ett rikt ordförråd detta, då läsaren mer sällan ser ett tidigare okänt ord. Det finns barn som har svårigheter med läsning därför att de inte utvecklat auto- matiseringen. I sådana fall hjälper intensivträning med fonologisk avkodning (ljudning) bättre än andra metoder men för elever med god fallenhet för läsning sker automatiseringen av avkodningen och igenkänning av orden mer av sig själv och träning av ljudning Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik behövs inte på samma sätt utan lästräningen kan gå direkt på inne- hållet i texterna. Elever som har svårigheter med läsning i tidiga skolår läser inte så gärna och de exponeras därmed mindre för idéer, nya ord och nya tankar och den svaga läsutvecklingen påverkar negativt skol- prestationerna för kommande skolår. Det är därför mycket viktigt att tidigt fånga upp elever med svag läsutveckling och sätta in åtgärder i form av lästräning (ibid.). Det finns ett starkt stöd i forskningslitteraturen för att tidiga svårigheter i skolan och i synnerhet läs- och skrivsvårigheter orsakar internaliserande och externaliserande psykiska problem (SOU 2010:79). Skolsvårigheter, som lässvårigheter, påverkar självuppfattning och kan påverka den psykiska hälsan. I sammanhanget kan nämnas att det i ett uttalande från en oberoende tvärvetenskaplig panel inom ramen för Kungliga of the Science konferens om Skola, Lärande och Psykisk hälsa ingår följande avsnitt: Betydelsen av lässvårigheter för barnens skolresultat, talar för att stöd till förbättrad läsförmåga kan vara av stor betydelse. Studier av hur skolan kan stödja läsutvecklingen, utan att stigmatisera barnen är angelägna. Vi vill även lyfta fram logopeders kompetens för stöd i läs- och skrivutveckling. Logopeder kan spela en stor roll för att ge stöd åt elever med läs- och skrivsvårigheter. Vi menar att både flickor och pojkar ska stimuleras till en så mång- fasetterad läsning som möjligt och att tillgången till tidigt stöd ska vara självklar. För att råda bot på den ovan nämnda möjligheten att läsobenägna pojkar uppfattar läsning som, negativt uppfattat, bruks- läsning, kunde man överväga en så enkel men effektiv åtgärd som att schemalägga läsning för alla, givet att det finns skolbibliotekarier och välutbildade svensklärare som kan leda eleverna vidare mot under- hand mer avancerad läsning. Vinsten som görs är ett större ordförråd, korrekt meningsbyggnad och vana vid att uttrycka sig med ett rikare språk än internetsvenskan. Dessutom lär sig eleverna att skriva korrekt svenska, vilket är en viktigare färdighet än någonsin på arbets- marknaden. Den stora mängd information som finns lättillgänglig ställer höga krav på mångsidig läsfärdighet. För att barn och unga ska ha möjlighet att sortera, kritiskt värdera och reflektera över information är goda läsfärdigheter en förutsättning. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Vi vill således stärka barns läsfärdigheter och förslår därför att regeringen ger i uppdrag att ta fram ett stödmaterial som baserat på evidens behandlar arbetssätt som skolorna kan tillämpa för att förbättra undervisningen i läsning och skrivning, för flickor och pojkar. I stödmaterialet bör särskilt behandlas arbetssätt för att tidigt stödja flickor och pojkar med läs- och skrivsvårigheter. Vi är medvetna om att en hel del insatser görs för att förbättra läsning och skrivning t.ex. inom , läs- och skriv- utveckling vid . Regeringen genomför även en Läsa-skriva- räkna-satsning, som syftar till att stimulera huvudmän och grund- skolor att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna med fokus på årskurserna 1–3. Insatser kan t.ex. vara extra undervis- ningstid, stöd från speciallärare eller sommarskola. Satsningen påbörjades och avslutas (prop. 2010/11:1). Tillgången till läromedel regleras i 2 kap. 24 § andra stycket grund- skoleförordningen (1994:1194): Särskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång till läromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne eller en ämnes- grupp och som är ägnade att ge fasthet och sammanhang i studierna. Professor emeritus har på vårt uppdrag granskat skolans läromedel i historia och samhällskunskap ur ett jämställdhets- perspektiv. granskning av läromedel i historia (SOU 2010:10) visar att det finns det finns stora brister ur jämställdhetssynpunkt i läromedlen. I vissa av läroböckerna i historia förmedlas bilden av de historiska epokerna som en värld där det knappast verkar ha före- kommit kvinnor över huvud taget. I de fyra granskade läro- böckernas register namnges sammanlagt 62 kvinnor och 930 män. I motsats till vad man skulle kunna tro blir kvinnorna allt färre ju längre fram man kommer i tiden. Två av böckerna nämner inga svenska kvinnor alls vid namn . Kategorier som bönder, arbetare och medborgare identifieras som män genom namn, titlar och sammanhang. När kvinnor finns med är det ofta som en pendang till män, vanligast hustrur eller som offer för våld. Tre av böckerna har inslag som kan betraktas som sexistiska och för- nedrande, vilket måste beskrivas som oacceptabelt. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Av granskning av läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) framkommer brister i jämställdhet, särskilt i böckerna för gymnasiet. De största bristerna finns i de avsnitt som behandlar historiska aspekter, men också gällande områden som exempelvis massmedia och internationella förhållanden. Det finns stora skillnader mellan de granskade läroböckerna i vad mån jämställdhetsaspekter tas upp, men också inom dem mellan olika kapitel. I samtliga av de läromedel som granskats framgår dock brister när man jämför den uppmärksamhet och det intresse som ägnas flickor/kvinnor och pojkar/män. Jämställdheten är bättre tillgodosedd i läromedel för de yngre åldrarna, även om det finns brister även i dessa läromedel. Vi har noterat att det utöver brister ur jämställdhetsperspektiv även finns kvalitetsbrister gällande stil, perspektiv och sakinnehåll i många läromedel. Språket kan vara torftigt, perspektivet naivt/infant- iliserande och sakinnehållet avvika från forskning inom ämnet, vilket kan ge en felaktig beskrivning av samhällsfenomen i historik tid. Vi är bekymrade över den bristande kvaliteten i många av de läro- medel som eleverna använder. Man kan alltså fråga sig vilken bild av kvinnor och män som dagens skolelever får genom sina läroböcker. Exempelvis kan konstateras att läromedlen i historia knappast framhäver de många ger kvinnliga förebilder som finns i historien. Pojkarna möter också ett snävt och traditionellt mansideal i många läromedel. Tyckta läromedel har fortfarande en särställning i skolan, men det har blivit vanligare att använda även annat undervisningsmaterial. I den nya skollagen används begreppet lärverktyg som en samlande beteckning för läromedel och annat undervisningsmaterial. Vi före- slår att får i uppdrag att med hjälp av ämneskunniga forskare granska kvaliteten i läromedel och annat undervisnings- material för den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. Såväl jämställdhetsaspekter som andra kvalitetsaspekter bör beaktas. Vi menar att läromedelsförlagen har ett egenintresse av att för- bättra kvaliteten i tryckta läromedel. Om inte kvaliteten på läro- medel förbättras, så bedömer vi att det inte är uteslutet att det blir nödvändigt med någon typ av kontinuerlig vetenskaplig granskning av läromedel. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Avsikten är att både innehållet i och formerna för undervisningen ska spegla skollagens, läroplanernas och kursplanernas krav på strävan efter jämställdhet. De nya styrdokument som träder i kraft utgör sammantaget en god grund för skolans jäm- ställdhetsarbete. Men det som står i olika styrdokument är en sak, och verkligheten ibland en annan. Jämställdhet kan inte uppnås om inte skolledningar, lärare och övrig personal i skolan har ett genom- tänkt förhållningssätt i jämställdhetsfrågan. De förhållandevis stora genomsnittliga könsskillnaderna i betyg i olika ämnen har delvis sin grund i skillnader i intressen och upp- levelser av vad som är viktigt att lära sig i skolan. Här är det uppen- bart att samhällets olika förväntningar på flickor och pojkar formar dem olika och ger dem olika intressesfärer. Det är en utmaning för skolan att bryta de könsnormer som grundläggs utanför skolans väggar. I attitydundersökning (2010a) uppger av lärarna att skolan i ganska eller mycket stor uträckning inte lyckas verka för jämställdhet. Däremot är det nio av tio lärare som anser att de själva lyckas mycket bra eller ganska bra att med att ge alla elever oavsett kön samma möjligheter. Det är viktigt att arbetet med jämställdhet i skolan utgår från en kritisk granskning av vilka jämställdhetsproblem som finns på den egna skolan. Vi vill särskilt understryka betydelsen av att eleverna bibringas goda färdigheter i läsning och skrivning, och att skolorna tidigt upp- märksammar flickor och pojkar med läs- och skrivsvårigheter. Det finns generellt ett stort gap mellan flickors och pojkars skolpresta- tioner i läsning och skrivning. Det finns dessutom en övervikt av pojkar i den grupp elever som har läs- och skrivsvårigheter. God läsfärdighet hör ihop med goda skolprestationer över lag. Frågan om läs- och skrivförmåga har således även har en jämställdhets- aspekt. En generell förbättring av läs- och skrivfärdigheter bör därför kunna bidra till att minska könsskillnaderna i skolprestationer. Vi vill även särskilt understryka att det är viktigt att läromedel och annat undervisningsmaterial håller en god kvalitet. Vi har kunnat konstatera stora brister gällande jämställdhet i tryckta läromedel. Våra förslag till regeringen har presenterats tidigare i kapitlet. Vi föreslår alltså regeringen att: Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik ge i uppdrag att ta fram ett evidensbaserat stöd- material om arbetssätt som skolorna kan tillämpa för att för- bättra undervisningen i läsning och skrivning, för flickor och pojkar. I stödmaterialet bör särskilt behandlas arbetssätt för att tidigt stödja pojkar och flickor med läs- och skrivsvårigheter. uppdra åt att med hjälp av ämneskunniga forskare granska kvaliteten i läromedel och annat undervisningsmaterial för den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. Såväl jäm- ställdhetsaspekter som andra kvalitetsaspekter bör beaktas. 4Jämställdhetsperspektiv på elevernas val i , till gymnasiet och till högskolans grundutbildningar Delegationens bedömning: Det är angeläget att regeringen och de berörda myndigheterna löpande följer upp hur den nya gym- nasiereformen påverkar flickors och pojkars val till gymnasie- skolan och högskolan. Bland annat bör betydelsen av att det blir en tydligare uppdelning mellan yrkesprogram och högskoleför- beredande program följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv. I detta kapitel behandlas flickors och unga kvinnors samt pojkars och unga mäns olika utbildningsval till och gymnasie- skolan och även unga kvinnors och unga mäns utbildningsval till högskolan. Syftet med kapitlet är att ur ett perspektiv belysa främst olika språkval i och programval till gymnasiet samt vilken betydelse dessa val har för elevernas framtida möjlighet att välja studier och yrken. Det är förstås viktigt att eleverna väljer efter sin vilja. Lika vik- tigt är att valen grundas på korrekt information och kunskap om vad valen innebär för framtiden. I den skola som formas blir tidiga val allt mer styrande för framtida utbildningsinriktningar. Detta gäller i särskilt språkvalen. Inför gymnasie- skolan gäller det alltså att välja gymnasieprogram. erfaren- het visar att benägenhet att välja mindre könsstereotypt ökar ju äldre man blir, vilket gör att den skola som formas kan innebära att könsstereotypa val blir ännu mer etablerade. Att välja mindre könsstereotypt kräver mycket av en ung person som i sin identitetsutveckling på många sätt prioriterar inkludering i kamratgrupper snarare än att gå sin egen väg. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . Statistiken som presenteras i kapitlet visar också att det är relativt ovanligt att en elev som en gång gjort ett visst utbildningsval därefter ändrar sitt val. Det gör att det blir viktigt med information och reflektion över val allt tidigare i skolan. Skolors studie- och yrkes- vägledare men även lärare har en viktig roll i att ge råd och stöd inför unga människors utbildningsval. I råder det skolplikt från det att barnen fyller . Huvudregeln är att ett skolpliktigt barn genomför sin utbildning i . Under /10 gick 891 727 barn i grund- skolan. Det finns också andra former för elever att fullgöra sin skolplikt. De tre vanligaste är: särskolan, specialskolan och same- skolan. De vårdnadshavare vars barn fullgör sin skolplikt i grund- skolan eller i den obligatoriska särskolan kan ofta välja mellan – antingen en skola eller ett fristående alternativ. Under /10 gick av eleverna i en grundskola med fristående huvudman. Vanligast är fristående skolor med allmän inriktning. av barnen går i en konfessionell skola och i en Waldorfskola. Det en obetydligt större andel flickor än pojkar som väljer en fristående grundskola. 4.2Val inom ramen för När en elev väl börjat i finns det enligt grundskole- förordningen (1994:1194) två val en elev kan göra: ett språkval och ett val inom ramen för det som benämns elevens val. fanns en möjlighet för en elev att välja allmän respektive särskild kurs i matematik och engelska, men dessa avvecklades . Ett viktigt val inom ramen för rör språk. Enligt grundskoleförordningen (§ 17f) ska alla elever ges möjlighet till ett språkval. En elev kan antingen välja ett främmande språk (de vanli- gaste valen är de så kallade moderna språken: franska, spanska och tyska). Alternativt kan en elev välja något av modersmålsunder- visning, teckenspråk eller studier i svenska eller engelska. Det vanligaste alternativet är att en elev väljer att fördjupa sina studier i svenska eller engelska. Syftet med detta är att eleven ska få stöd och hjälp i dessa språk för att klara av att bli godkänd. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. nedan visas utvecklingen i språkvalet för flickor och pojkar . Elevers språkval i årskurs 9 uppdelat på kön (%) Källa: webbplats. Andelen elever som läser spanska har ökat kraftigt – det gäller för både flickor och pojkar. Denna ökning har framför allt skett på tyska språkets bekostnad. Fler flickor än pojkar väljer att läsa ett främmande språk. av flickorna och av pojkarna väljer något annat än ett av de tre huvud- språken. Franska är ett mer populärt val hos flickor än hos pojkar. Det har inte skett någon större förändring när det gäller hur stor andel flickor respektive pojkar som väljer något av de tre ovan nämnda moderna språken. /01 valde av flickorna och av pojkarna något annat än dessa språk (främst svenska eller engelska) och /10 var motsvarande andel flickor och pojkar. De som inte läser moderna språk får lägre meritpoäng, allt annat lika, eftersom de får ett ämne mindre att beräkna meritpoängen på. Det är alltså fler pojkar i denna grupp. Fler flickor än pojkar läser alltså moderna språk. Denna skillnad har fått större betydelse ur ett genusperspektiv. Med början höst- terminen 2010 kan nämligen en elev som lämnar gymnasieskolan tillgodoräkna sig upp till 2,5 meritpoäng om hon eller han valt att fördjupa sig i engelska, matematik, moderna språk och så kallade områdeskurser. Totalt kan studier i moderna språk ge 1,5 extra me- ritpoäng. Skolinspektionen presenterade en rapport om mo- derna språk (2010:a) som framhöll att skolorna måste arbeta mer aktivt med att uppmuntra eleverna att läsa moderna språk. I rappor- ten skriver myndigheten att: Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . Flera av skolorna har stora avhopp från moderna språk. Det måste sägas vara ett misslyckande för skolan som har satsat resurser bland annat i form av lärarkompetens, för eleverna som har satsat sin tid och går miste om värdefull kunskap och för samhället som går miste om viktig kompetens. Många skolor för statistik över hur många elever som avbryter studierna och när de avbryter. Orsakerna till avhoppen blir dock sällan analyserade i syfte att vidta åtgärder för att minska dem. De flesta rektorer och lärare menar att de känner till varför eleverna väljer att avbryta. De orsaker som då anges är nästan uteslutande relaterade till eleverna; elevernas vilja och förmåga, deras bakgrund och förkunskaper. Vi uppfattar inte att skolorna i någon större utsträckning relaterar avhoppen till undervisningens innehåll och genomförande. Vi instämmer i Skolinspektionens bedömning. Utifrån de föränd- rade antagningsreglerna till högskolan blir det extra viktigt att sko- lan tidigt i dialog med elever och elevernas vårdnadshavare betonar den vikt moderna språk har. Ytterligare ett val som alla elever måste göra rör det ämne som kallas för elevens val. I grundskoleförordningen (1994:1194) anges att varje elev har rätt att välja ett visst antal timmar för elevens val. I timplanen anges att minst ska garanteras för elevens val under hela . Det är fler timmar än vad som avsatts för ämnena bild samt hem- och konsumentkunskap sammantaget. Syftet med undervisningen inom ramen för elevens val är att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kan även ingå ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk). Det finns ingen nationell statistik över vad elever väljer inom ramen för elevens val. Detta gör att vi heller inte kan se ifall det finns skillnader mellan könen i dessa val. Inte heller går det att se vilka kurser som erbjuds lokalt. Eftersom det finns nationell sta- tistik för övriga ämnen är det förvånande att det saknas här. Dagens gymnasieskola består av 17 nationella program, det indivi- duella programmet samt specialutformade lokala program. De flesta nationella program består av olika inriktningar. En elev som till exempel vill läsa på samhällsvetenskapsprogrammet kan välja mellan inriktningarna ekonomi, kultur, samhälle och språk. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. I tabellen nedan redovisas andelen kvinnor och män på de natio- nella gymnasieprogrammen /10. Tabell 4.2 Andelen kvinnor och män på gymnasieskolans nationella program /10 Fördelning kvinnor och män programmet (%) inom programmet (%) Barn- och fritid (BF) Bygg (BP) El (EC) Energi (EN) Estetiska (ES) Fordon (FP) Handels- och adm. Hantverk (HV) Hotell- och restaurang (HR) Industri (IP) Livsmedel (LP) Medie (MP) Naturbruk (NP) Naturvetenskap (NV) Omvårdnad (OP) Samhällsvetenskap (SP) Teknik (TP) I tabellen ovan framgår att könsmönstret är tydligt vid valen till gymnasieskolan. De populäraste programmen oavsett kön är de två studieförberedande programmen SP och NV. När det gäller de mer yrkesföreberedande programmen så är det tydligt att kvinnor väljer program som är traditionellt kvinnligt kodade och männen program som är manligt kodade. En aspekt som är intressant utifrån ett jämställdhetsperspektiv är eventuella könsskillnader när det gäller elevernas möjlighet att komma in på det gymnasieprogram de har valt i första hand. Unge- fär fyra av fem elever kommer in på det nationella program som de sökt i första hand. En något större andel män än kvinnor kommer inte in på sitt förstahandsval. Detta hänger naturligtvis samman Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . med det faktum att män överlag har lägre betygspoäng än vad kvin- nor har. En annan viktigt aspekt är att en elev som exempelvis söker till Naturvetenskapliga programmet på en viss skola kanske i och för sig kommer in på NV-programmet, fast inte på den skola som han eller hon sökte i första hand. Det finns ingen tillgänglig statistik som visar denna uppdelning, men däremot finns statistik över könsfördelningen på skolnivå. I kan den elev som vill läsa på samhällsvetenskaps- programmet med samhällsinriktning välja mellan 77 olika skolor som ger denna inriktning (). Av statistik framgår att – andelen kvinnor är på NV-programmet utan inriktning på gymnasieskolan . På är andelen kvinnor Båda dessa skolor har höga antagningspoäng. Dessa mönster ger oss bilden av att även om unga män som regel kommer in på de nationella program i gymnasiet som de öns- kar, så är risken att de inte kommer in på den specifika skola de vill läsa vid större för dem än för de unga kvinnorna. Det går dock inte att dra några generella slutsatser för riket med utgångspunkt från kännedomen om könsfördelningen vid ett fåtal populära skolor i . Men exemplet indikerar alltså att pojkarnas genom- snittliga lägre betyg på större orter leder till att en del av dem inte kommer in på de skolor de önskar. När vi studerar valen till gymnasieskolan blir bilden intressant ifall vi väljer att komplettera kön med svensk respektive utländsk bakgrund. En elev anses ha utländsk bakgrund om han/hon är född utomlands eller född i med båda föräldrarna födda utom- lands. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. Diagram 4.1 Val av gymnasieprogram fördelat på kön och svensk respektive utländsk bakgrund /10 t(TE) Av alla kvinnor med svensk bakgrund som påbörjade gymnasieskolan /10 påbörjade antingen det naturvetenskapliga programmet eller det samhällsvetenskapliga programmet. För männen med svensk bakgrund var motsvarande andel Bland ele- verna med utländsk bakgrund var det av kvinnorna och av männen som påbörjat något av dessa program.