sou · GZB354 · 2011-06-21 00:00:00 — Konventionen reglerar hur systemen för social trygghet ska tillämpas när anställda, SOU 2011:54 Konsekvenser av förslagen egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar mellan de nordiska länderna. är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. På arbetslöshetsförsäkringens område har ratificerat två av konventioner, nr 102 om minimistandard för social trygghet och nr 168 om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet. Utredningens förslag medför så vitt utredningen har kunnat finna inte några konsekvenser för åtaganden gentemot EU, eller andra internationella organ. 7.1Utredningens förslag till lagändringar Utredningen föreslår ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. De huvudsakliga skälen till förslagen har redovisats i kapitel 4. I författningskommentaren ges hänvisningar till de avsnitt där överväganden har gjorts och en del ytterligare kommentarer lämnas. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. Vissa särskilda bestämmelser som endast gäller för företagare finns i 34-37 a §§. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar också förtroendevalda som 1. har ett uppdrag som enligt lag berättigar till ledighet från anställning, eller 2. annars har ett offentligt uppdrag som regleras i lag eller annan författning. Paragrafens andra stycke är nytt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Paragrafens första stycke anger omfattningen av arbetslöshetsförsäkringen. En person som har ett förtroendeuppdrag räknas inte som arbetstagare eller företagare och omfattas därför i princip inte Detta behandlas utförligt i avsnitt 3.2. Genom paragrafens nya andra stycke slås fast att arbets- löshetsförsäkringen även omfattar vissa förtroendevalda. De förtroendevalda som omfattas av försäkringen är de som (1) har ett uppdrag som enligt lag berättigar till ledighet från anställning, eller (2) annars har ett offentligt uppdrag som regleras i lag eller annan författning. Den första kategorin förtroendevalda avser riksdagsledamot, förtroendevald i kommun eller landsting, fackligt förtroendevald, skyddsombud och nämndeman. Den andra kategorin förtroendevalda innehåller flera olika offentliga förtroendeuppdrag. Exempel på vanligt förekommande förtroendeuppdrag inom denna kategori är övervakare, god man, förmyndare, överförmyndare, förvaltare, kontaktfamilj, kontaktperson, familjehem, stödperson inom psykiatrin och borgerlig vigselförrättare. Offentliga regler om rätt till ledighet förekommer endast i form av lag (se 8 kap. 2 § RF). Den första punkten gäller därför bara uppdrag som enligt lag berättigar till ledighet från anställning. Den andra punkten gäller däremot offentliga uppdrag som kan regleras i annan författning än lag, även om sådana uppdrag i allmänhet regleras i lag. Eftersom det är fråga om ett offentligt uppdrag finns det alltid ett beslut av en myndighet till grund för uppdraget. För ersättningssökande med förtroendeuppdrag som inte omfattas av arbetslöshetsförsäkringen kan det bli aktuellt att bedöma om sökanden enligt 9 § står till arbetsmarknadens förfogande, se avsnitt 4.7. Som tid med förvärvsarbete anses även tid då den sökande 1.har haft semester, 2.har varit ledig med helt eller delvis bibehållen lön av någon annan anledning än sjukdom, tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller barns födelse, 3.på grund av anställningens upphörande får avgångsvederlag eller ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön, eller 4.har utfört ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. Tid med avgångsvederlag beräknas med utgångspunkt i avgångsvederlagets storlek i förhållande till den sökandes genomsnittliga inkomst i anställningen . Tid med ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön beräknas till det antal månader som ersättningen avser. myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om beräkningen. Det har införts en ny fjärde punkt i paragrafens första stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om tid som ska jämställas med förvärvsarbete vid prövning av arbetsvillkoret. I den nya fjärde punkten i första stycket jämställs tid då sökanden har utfört ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket med förvärvsarbete. Genom ändringen kommer tid med sådant förtroendeuppdrag som omfattas av försäkringen att räknas med när man prövar om sökanden uppfyller ett arbetsvillkor. Det kan för vissa kategorier av förtroendevalda behövas särskilda regler för hur tid med förtroendeuppdrag ska redovisas. För en person som exempelvis tar emot ett barn i ett jour- eller familjehem kan uppdraget ta alla dygnets timmar i anspråk. Det är inte alltid rimligt att alla dessa timmar ska ingå vid beräkning av arbetsvillkor och normalarbetstid. Särskilda regler kan genom bemyndigandet i 4 a § förordningen om arbetslöshetsförsäkringen meddelas av IAF (se avsnitt 4.4). Med ramtid avses de som närmast föregått den månad när den sökande anmält sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Om anmälningsmånaden innehåller förvärvsarbete, tid med förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket, föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, ska den dock ingå i ramtiden. Av 16–17 a §§ följer att är överhoppningsbar vid fastställande av ramtiden. som innehåller förvärvsarbete, tid med förtroendeuppdrag, föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor är dock inte överhoppningsbar. Paragrafen reglerar sökandens ramtid. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. I första stycket anges att ramtiden är de som närmast föregått sökandens arbetslöshet. Första stycket har ändrats på så sätt att även tid med förtroendeuppdrag ska räknas med när man prövar om anmälningsmånaden kan ingå i ramtiden. I tredje stycket anges förutsättningarna för när en månad kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor och därför inte kan räknas som så kallad överhoppningsbar tid. Tredje stycket har ändrats på så sätt att det anges att, utöver förvärvsarbete och tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt, även tid med förtroendeuppdrag ska räknas med vid bedömningen av om en månad kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor och därigenom inte kan ses som överhoppningsbar tid. När ramtid ska bestämmas räknas inte den tid då den sökande varit förhindrad att arbeta på grund av 2.vård av barn i följande fall: a)vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, eller b)vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, under förutsättning att den sökande före ledigheten hade ett förvärvsarbete i sådan omfattning att det motsvarar minst ett arbetsvillkor, eller 3. vård av närstående när hel närståendepenning lämnats enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken. Ändringen innebär att paragrafens fjärde punkt upphävs. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. I paragrafen regleras den tid som inte ska räknas med när man fastställer sökandens ramtid, så kallad överhoppningsbar tid. I fjärde punken angavs tidigare att som överhoppningsbar tid ska räknas tid under vilken en sökande har varit hindrad att arbeta på grund av uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i jour- eller familjehem. Till följd av den nya regeln i 1 § andra stycket kommer den som tar emot barn i ett jour- eller familjehem att likställas med arbetstagare och företagare. Regeln om överhoppningsbar tid för jour- och familjehem har därigenom blivit överflödig. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster och inkomster från förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning). Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. I paragrafen regleras beräkning av ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Första stycket har ändrats på så sätt att dagpenningen, utöver tidigare förvärvsinkomster, även ska baseras på inkomster från förtroendeuppdrag enligt 1 § andra stycket. Genom ändringen kommer en förtroendevalds arvode eller ersättning för förlorad arbetsinkomst att omfattas vid beräkning av dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning. Dagpenning till sökande som har tillerkänts allmän ålderspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete eller förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket, lämnas av den sökandes dagsförtjänst med den begränsning som följer av 25 § andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. Paragrafen reglerar dagpenning till den som har vissa former av pension. Paragrafen har ändrats på så sätt att även pension som lämnas på grund av förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket omfattas av regleringen. För en företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet från det att verksamheten startade får dagsförtjänsten grundas på företagarens tidigare anställning eller förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. När dagsförtjänsten grundas på tidigare anställning eller förtroendeuppdrag ska prövning av om arbetsvillkoret uppfyllts avse tid i anställningen eller förtroendeuppdraget. Ramtiden ska då avse de som närmast föregått den månad när den sökande startade sin verksamhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. Paragrafen reglerar hur beräkning av dagsförtjänst ska göras då en företagare har lagt ned sin verksamhet från det att verksamheten startade. Första meningen har ändrats så att företagarens dagsförtjänst, utöver tidigare anställning, även får grundas på sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. Som en följd av denna ändring har paragrafens andra meningen ändrats på så sätt att prövningen av om arbetsvillkoret uppfyllts, när dagsförtjänsten grundas på tidigare anställning eller förtroendeuppdrag, ska grundas på tid i anställningen eller förtroendeuppdraget. Dagsförtjänst för personer som kombinerat anställning eller förtroendeuppdrag med företagande Rubriken har ändrats för att stämma överens med innehållet i 37 b §. När dagsförtjänst ska fastställas för personer som kombinerat anställning eller förtroendeuppdrag enligt 1 § andra stycket med företagande enligt 34 § ska dagsförtjänsten grundas på inkomst från anställningen, förtroendeuppdraget och verksamheten. Detta gäller dock inte personer som fått en anställning, ett förtroendeuppdrag eller en näringsverksamhet godkänd som bisyssla enligt 39 och 39 a §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om villkor för fastställande av och rätt till ersättning för personer som kombinerat anställning eller förtroendeuppdrag med företagande enligt 34 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. I paragrafen regleras beräkning av dagsförtjänst för personer som har haft inkomst från olika inkomstslag, så kallade kombinatörer. Första stycket har ändrats på så sätt att dagsförtjänsten under ramtiden i dessa fall, utöver inkomst från anställning eller verksamhet, även ska grundas på inkomst från ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. En kombinatör kan antingen kombinera anställning, förtroendeuppdrag och/eller företagande eller variera mellan perioder av anställning, förtroendeuppdrag och/eller företagande. Andra stycket har ändrats på så sätt att det anges att ett förtroendeuppdrag som godkänts som bisyssla, på samma sätt som en anställning eller en näringsverksamhet, inte ska räknas med vid beräkning av dagsförtjänst. Tredje stycket har ändrats så att bemyndigandet att meddela föreskrifter om villkor för fastställande av rätt till ersättning för kombinatörer gäller även för personer med förtroendeuppdrag. Med bisyssla avses i denna lag sådant arbete i anställning, näringsverksamhet eller sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket som den sökande före arbetslöshetens inträde utfört vid sidan av sin heltidssysselsättning. För att en anställning eller ett förtroendeuppdrag ska anses som bisyssla enligt första stycket, får inkomsten från anställningen eller förtroendeuppdraget i genomsnitt inte överstiga ett belopp som motsvarar 6 grundbelopp . Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. I paragrafen regleras förutsättningarna för när ett extraarbete kan betraktas som en bisyssla. Enligt 39 a § påverkar en bisyssla inte sökandens ersättningsrätt så länge som bisysslan inte utvidgas under arbetslösheten och inte heller hindrar sökanden från att ta ett lämpligt heltidsarbete. Första stycket i 39 § har ändrats på så sätt att, utöver arbete i anställning eller näringsverksamhet, även sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket kan vara en bisyssla. Begreppet heltidssysselsättning får, med hänsyn till den ändring som görs i 13 §, anses avse anställning, näringsverksamhet eller förtroendeuppdrag. Det avgörande är att sysselsättningen har bedrivits på heltid. Andra stycket har ändrats på så sätt att den inkomstgräns som gäller för att en anställning ska godkännas som bisyssla även ska beakta ersättningen för ett förtroendeuppdrag. anställning eller ett förtroendeuppdrag som har utförts vid sidan av en heltidssysselsättning får inte i genomsnitt överstiga ett belopp som motsvarar 6 grundbelopp . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om begränsningar i ersättningsrätten och om karenstid utöver vad som följer av denna lag för personer som utför deltidsarbete under veckor då de i övrigt är arbetslösa. Sådana begränsningar får inte omfatta förtroendevalda som avses i 1 § andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.6. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva om begränsningar i ersättningsrätten för personer som utför deltidsarbete under veckor då de i övrigt är arbetslösa. Regeringen har med stöd av bemyndigandet infört den så kallas deltidsbegränsningen i 7 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Med undantag för vissa medlemmar i arbetslöshetskassa omfattar deltidsbegränsningen alla ersättningsberättigade. Paragrafen har ändrats genom att det har lagts till en ny sista mening. I denna mening inskränks bemyndigandet så att begränsningar i ersättningsrätten för personer som utför deltidsarbete under veckor då de i övrigt är arbetslösa inte får omfatta förtroendevalda som avses i 1 § andra stycket. Det innebär att den deltidsbegränsning som regeringen har infört i förordningen om arbetslöshetsförsäkringen inte längre får avse förtroendevalda, utan måste ändras i den delen. Ansökan om ersättning görs hos arbetslöshetskassan. Till ansökan ska fogas intyg av arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållanden samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes ersättningsrätt. Kan ett sådant intyg bara skaffas med stora svårigheter, får arbetsförhållandena och övriga uppgifter styrkas på annat sätt. Arbetsgivare ska på begäran utfärda intyget enligt formulär som fastställts av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. I fråga om förtroendeuppdrag ska det som sägs i första stycket om arbetsgivare i stället gälla den som fullgör motsvarande uppgifter i förhållande till den förtroendevalda. Intyg och övriga uppgifter ska förvaras bland kassans handlingar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ansökan om ersättning hos arbetslöshetskassan. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Paragrafen innehåller regler om det arbetsgivarintyg som ska bifogas ett intyg från arbetsgivaren. I paragrafens första stycket anges att det till en ansökan om arbetslöshetsersättning ska bifogas ett intyg av arbetsgivaren. En arbetsgivare är skyldig att utfärda ett sådant intyg. Genom paragrafens nya andra stycke slås fast att i fråga om förtroendeuppdrag ska det som sägs i första stycket om arbetsgivare även gälla för den som fullgör motsvarande uppgifter i förhållande till en förtroendevald. Det innebär exempelvis att en behörig företrädare för en facklig organisation ska utfärda ett intyg om en facklig förtroendevalds arbetsförhållanden och de andra uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt till arbetslöshetsersättning. Motsvarande uppgifter ska för en god man intygas av överförmyndaren och för en övervakare av Kriminalvården. Närmare bestämmelser om hur uppgifterna ska lämnas får genom bemyndigandet i första stycket fastställas av IAF. Denna lag träder i kraft . Ändringarna föreslås träda i kraft . Skälen för detta har utvecklats i kapitel 5. Utredningen har bedömt att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser. De nya reglerna ska därför börja tillämpas fullt ut från ikraftträdandet. Detta gäller även ärenden som redan är under handläggning vid arbetslöshetskassan. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar eller har ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har dock inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt . När medlemskap i arbetslöshetskassan beviljas anses inträdet i kassan ha skett i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.8. Paragrafen reglerar rätten till medlemskap i en arbetslöshetskassa. I paragrafens första stycke har första meningen ändrats så att, utöver den som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar, även den som vid ansökningstillfället har ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Det följer av andra meningen att även den som vid ansökningstillfället har haft men inte längre har ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Det ytterligare kravet om arbete inom kassans verksamhetsområde som uppställs i paragrafens första och andra mening kan, beroende av hur arbetslöshetskassornas stadgar är utformade, leda till att ett förtroendeuppdrag bedöms kunna rymmas inom en kassas verksamhetsområde eller falla utanför. En förtroendevald vars uppdrag inte ryms inom en kassas verksamhetsområde kan ansluta sig till den kompletterande arbetslöshetskassan, Alfakassan, som är öppen för arbetstagare, företagare och förtroendevald utan någon begränsning såvitt avser bransch- eller yrkestillhörighet. Genom ändringarna ges förtroendevalda samma rätt till medlemskap i en arbetslöshetskassa som den som förvärvsarbetar. Arbetstagare, företagare och förtroendevalda kan försäkra sig mot inkomstbortfall hos kassan. En sådan försäkrad benämns ansluten. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.8. I paragrafen regleras vilka som kan försäkra sig mot inkomstbortfall vid arbetslöshet genom att ansluta sig till den kompletterande arbetslöshetskassan. Paragrafens första mening har ändrats på så sätt att det, utöver arbetstagare och företagare, även har angetts att förtroendevalda kan ansluta sig till kassan. För en förtroendevald som inte faller inom någon arbetslöshetskassas verksamhetsområde enligt 34 § finns det genom ändringen möjlighet att försäkra sig mot inkomstbortfall hos den kompletterande arbetslöshetskassan. Denna lag träder i kraft . Ändringarna föreslås i likhet med övriga förslag träda i kraft . Utredningen har bedömt att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser. Adlercreutz, Axel, Arbetstagarbegreppet, : P.A. Adlercreutz, Axel, m.fl, Svensk arbetsrätt, 13 uppl. : Juridik, 2007 , Hans, m.fl, Arbetsmiljölagen, (, Zeteo) i , Röster om jobbet – Facklig aktivitet och fackligt arbete, Rapport 3 av 7. Lunning, , m.fl, Anställningsskydd (, Zeteo) Lunning, , Fackliga förtroendemän, 7 uppl. : Juridik, 2004 Sigeman, , Arbetsrätten, 5 uppl. : Juridik, 2010 Vuorio, , Har man skäl att arbeta med skilda arbetstagarbegrepp? 1957, s. 249. , Försäkringsenheten, Meddelande nr 17/1995, 2010:09, Statsbudgetens utfall Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Deltidsstudier med arbetslöshetsersättning, 2007:14, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Kartläggning av arbetslöshetskassornas hantering av arbetsgivarintyget, Dnr 2009/532, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen , Förtroendevalda i kommuner och landsting 2007 – En rapport om politikerantal och representativitet, Demokratistatistik, rapport 7 1965 nr 60, Om de offentliga tjänstemännens förhandlingsrätt m.m. 1973:56, Med förslag till lag om arbetslöshetsförsäkring m.m. Prop. 1975/76:187, Om demokrati, ny kommunallag m.m. 1976/77:135, Om ändrade regler för beskattning av ideella föreningar, m.m. 1979/80:1, Om 1987/88:124, Om god man och förvaltare 1990/91:117, Om en ny kommunallag 1996/97:107, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring 2001/02:80, Demokrati för det nya seklet Prop. 2005/06:180, Ett stärkt nämndemannainstitut . 2006/07:1, Budgetpropositionen 2006/07:15, En arbetslöshetsförsäkring för arbete Prop. 2007/08:1, Budgetpropositionen 2009/10:49, Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen - stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande och familjehemsföräldrar 2010/11:1, Budgetpropositionen 2005/06:101, Årsredovisning för staten 2005 . 2001/02:KU14 Demokrati för det nya seklet 2009/10:AU13, Trygghetssystemen för företagare – arbetslöshetsförsäkringen Ds 2009:15, En enklare ledighetslagstiftning SOU 1996:150, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring SOU 1972:15, Ny regeringsform – Ny riksdagsordning SOU 1975:1, Demokrati på arbetsplatsen SOU 1976:1, Arbetsmiljölag SOU 1993:32, Ny anställningsskyddslag SOU 2002:61, Framtidens nämndemän SOU 2011:40, Månadsuppgifter – snabbt och enkelt NJA 1949 s. 768 Mål nr 3239-01, RÅ 2005 ref. 8, Mål nr 3287-07, Mål nr 5425-08, Mål nr 6423-09, Mål nr 4171-00, Mål nr 1813-01, Mål nr 255-05, Mål nr 4132-05, Mål nr 4688-07, Mål nr 1032-09, Mål nr 1939-06, Mål nr 1456-08, Mål nr 1977-08, AD 1979 nr 57 AD 1985 nr 28 AD 2004 nr 18 En särskild utredare ska lämna förslag till om och hur förtroendevaldas ersättningsrätt ska regleras i arbetslöshetsförsäkringen. kartlägga och kategorisera olika typer av förtroendeuppdrag, utreda om och i så fall under vilka omständigheter ett förtroendeuppdrag ska likställas med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen, ta ställning till när ett förtroendeuppdrag som inte kan likställas med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen kan utgöra hinder för att stå till arbetsmarknadens förfogande, och föreslå lämplig form av eventuell reglering samt utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Nuvarande hantering av förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen bygger på rättstillämpningen Ett förtroendeuppdrag är ett viktigt uppdrag som en betrodd person har fått, vanligtvis genom val, t.ex. allmänna val eller val i en medlemsorganisation. Förtroendeuppdrag förknippas ofta med politik eller med facklig verksamhet, men förtroendeuppdrag omfattar även uppdrag inom kyrkan, i statliga styrelser, nämnder och råd, uppdrag av ekonomisk karaktär eller inom medlemsorganisationer m.m. Förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning är inte reglerad i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Dagens hantering av ersättningssökande med förtroendeuppdrag bygger i stället på ett meddelande från dåvarande (AMS meddelande 17/95), samt på arbetslöshetskassornas beslut och förvaltningsdomstolarnas avgöranden.