sou · GZB346 · 2011-05-18 00:00:00 — 3.4Uppgifter som ska offentliggöras om överföringssystemet och tidsplanen för offentliggörandet. 1.De systemansvariga ska se till att den kumulerade kapacitet som erbjuds och avtalas på andrahandsmarknaden (dvs. som säljs från en nätanvändare till en annan nätanvändare) – om denna information är tillgänglig för den system ansvariga – offentliggörs och uppdateras . Dessa uppgifter ska specificera följande: a)Sammanlänkningspunkt där kapaciteten säljs. b)Typ av kapacitet, t.ex. inmatning, uttag, fast, avbrytbar. c)Kapacitetsnyttjanderättens mängd och längd. d)Typ av försäljning, t.ex. överföring eller tilldelning. e)Totala antalet transaktioner/överföringar. f)Eventuella andra villkor som den systemansvariga känner till och som nämns i punkt 3.3. I den mån som sådan information tillhandahålls av en tredje part ska systemansvariga undantas från denna bestämmelse. 2.De systemansvariga ska offentliggöra harmoniserade villkor enligt vilka de accepterar kapacitetsöverföringar (t.ex. överföringar och tilldelningar). Dessa bestämmelser måste inkludera följande: a)En beskrivning av standardiserade produkter som kan säljas på andrahandsmarknaden. b)Ledtid för genomförande/godkännande/registrering av transaktioner på andrahandsmarknaden. Vid förseningar måste anledningen offentliggöras. c)Anmälan av säljaren eller den tredje part som avses i punkt 3.4.1 till den systemansvariga om säljarens och köparens namn och kapacitetsuppgifter i enlighet med punkt 3.4.1. I den mån som sådan information tillhandahålls av en tredje part ska systemansvariga undantas från denna bestämmelse. 3.Varje systemansvarig ska, när det gäller balanseringen av systemet, senast efter att balansperioden löpt ut, tillhandahålla varje nätanvändare för varje balansperiod volymuppgifter om den specifika preliminära obalansen och om kostnaderna per enskild nätanvändare. Slutgiltiga uppgifter om kunder som mottagit leveranser enligt standar diserade belastningsprofiler kan tillhandahållas upp . I den mån som sådan information tillhandahålls av en tredje part ska systemansvariga undantas från denna bestämmelse. När sådana uppgifter till handahålls ska kommersiellt känsliga uppgifter behandlas konfidentiellt. Europeiska unionens officiella tidning L 293/71 4.När tredje parter erbjuds flexibilitetstjänster utöver toleransnivåerna ska systemansvariga offentliggöra dagliga pro gnoser om den maximala flexibilitetsmängden för nästkommande dag, bokad flexibilitet och den flexibilitet som marknaden förfogar över nästkommande gasdag. Den systemansvariga ska i slutet av varje gasdag dessutom offentliggöra efterhandsinformation om det kumulerade nyttjandet av varje flexibilitetstjänst. Om den nationella tillsynsmyndigheten är övertygad om att sådan information skulle kunna ge utrymme för potentiellt missbruk från nätanvändarnas sida, får den bevilja den systemansvariga undantag från denna skyldighet. 5.De systemansvariga ska offentliggöra, per balanseringsområde, gasmängden i överföringssystemet i början av varje gasdag och den beräknade gasmängden i överföringssystemet i slutet av varje gasdag. Den beräknade gasmängden för slutet av gasdagen ska uppdateras varje timme under hela gasdagen. Om avgifter för obalans beräknas varje timme ska den systemansvariga offentliggöra gasmängden i överföringssystemet i timbaserade perioder. Alternativt ska systemansvariga offentliggöra, per balanseringsområde, alla användares kumulerade obalans i början av varje balanseringsperiod och den beräknade kumulerade obalansen för alla användare i slutet av varje gasdag. Om den nationella tillsynsmyndigheten är övertygad om att sådan information skulle kunna ge utrymme för potentiellt missbruk från nätanvändarnas sida, får den bevilja den systemansvariga undantag från denna skyldighet. 6.De systemansvariga ska tillhandahålla användarvänliga verktyg för beräkning av tariffer. 7.De systemansvariga ska på ett effektivt sätt registrera alla kapacitetsavtal och all annan relevant information i samband med beräkning och tillhandahållande av tillgänglig kapacitet; de relevanta nationella myndigheterna ska ha tillgång till dessa uppgifter under , i synnerhet vad gäller enskilda nomineringar och avbrott. De systemansvariga ska bevara dokumentation om all relevant information som fastställs i punkt 3.3.4 och 3.3.5 under och vid behov ge tillsynsmyndigheterna tillgång till informationen. Båda parterna ska respektera principen om bevarande av affärshemligheter. Förordning (EU) nr 994/2010 av OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 994/2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv /67/EG (Text av betydelse för EES) Europeiska unionens officiella tidning L 295/1 OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv /67/EG (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktions sätt, särskilt artikel 194.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit téns yttrande (1), efter att ha hört , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och av följande skäl: (1)Naturgas (nedan kallad gas) är en viktig del av Europeiska unionens energiförsörjning och utgör en fjärdedel av den primära energiförsörjningen. Den används framför allt till elproduktion, uppvärmning, som råvara för industrin och som bränsle för transporter. (2)Gaskonsumtionen i har ökat snabbt . Med minskande inhemsk produktion har gasimporten ökat ännu snabbare och därmed skapat ett högre importberoende och ett behov av att ta itu med aspekter som rör tryggheten i fråga om gasförsörjningen. (1) Yttrande av (ännu ej offentliggjort i EUT). (2) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . Dessutom befinner sig vissa medlemsstater på en gasö på grund av att de saknar infrastruktur som samman länkar dem med resten av unionen. (3)Mot bakgrund av gasens betydelse i unionens energimix syftar denna förordning till att visa gaskunderna att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa en kontinu erlig gasförsörjning, särskilt i samband med svåra klimat förhållanden och i händelse av avbrott. Det råder enighet om att dessa mål bör uppnås genom de mest kostnads effektiva åtgärderna för att inte påverka detta bränsles relativa konkurrenskraft i förhållande till andra bränslen. (4)Genom rådets direktiv /67/EG (3) inrättades en rättslig ram på gemenskapsnivå för att trygga försörjningen av gas och bidra till en väl fun gerande inre marknad för gas, även vid försörjnings avbrott. Med direktivet upprättades en grupp för samord ning av gasförsörjningen som har varit användbar för att utbyta information och definiera gemensamma åtgärder som kan vidtas av medlemsstaterna, kommissionen, gas industrin och konsumenterna. för trygg energiförsörjning, som godkändes av , har medfört en ökad kapacitet för insamling av information och har tidigt varnat för möjliga hot mot en trygg energiförsörjning. Den nya lagstiftningen för den inre marknaden för energi som och rådet antog är ett viktigt steg mot fullbordandet av den inre marknaden för energi, och har som uttryckligt mål att göra unionens energiförsörjning tryggare. (5)Enligt de regler för att trygga gasförsörjningen som har antagits på unionsnivå har medlemsstaterna emellertid fortfarande stor frihet i valet av åtgärder. Om försörj ningen i en medlemsstat hotas finns en tydlig risk för (3) EUT L 127, 29.4.2004, s. 92. L 295/2 Europeiska unionens officiella tidning att åtgärder som vidtas ensidigt av den medlemsstaten kan medföra att den inre marknaden för gas och gasför sörjningen till kunderna inte längre fungerar bra. Erfaren heter har visat att det är en konkret risk. För att den inre gasmarknaden ska kunna fungera även vid bris tande försörjning är det nödvändigt att få till stånd soli daritet och samordning vid försörjningskriser, både med avseende på förebyggande åtgärder och på insatserna vid faktiska försörjningsavbrott. (6)I vissa EU-regioner tillhandahålls lågvärdesgas. Lågvärdes gas kan på grund av sina egenskaper inte användas i anordningar som är avsedda för högvärdesgas. Det är dock möjligt att använda högvärdesgas i anordningar som är avsedda för lågvärdesgas, förutsatt att den har konverterats till lågvärdesgas, till exempel genom tillsats av kväve. Lågvärdesgasernas egenskaper bör beaktas på nationell och regional nivå och bör även övervägas i samband med riskbedömningen och de förebyggande åt gärdsplanerna och krisplanerna på nationell och regional nivå. (7)Det är mycket viktigt att diversifiera försörjningsvägarna för gas och försörjningskällorna till unionen för att för bättra försörjningstryggheten för unionen i sin helhet och dess enskilda medlemsstater. kommer en trygg försörjning att bero på bränslemixens utveckling, utvecklingen av produktionen i unionen och i tredjelän der som försörjer unionen, samt på investeringarna i lagringsanläggningar och diversifieringen av försörjnings vägarna för gas och försörjningskällorna inom och utan för unionen, inklusive anläggningar för flytande naturgas (nedan kallad LNG, Liquefied Natural Gas). I detta sam manhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt priorite rade infrastrukturåtgärder i enlighet med kommissionens meddelande av med titeln strategiska energiöversynen – En handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet, t.ex. den södra gas korridoren (Nabucco och sammanlänkningen mellan Tur kiet, och ), diversifierad och god LNG- försörjning för , effektiv sammanlänkning av Ös tersjöregionen, den Medelhavsbaserade energiringen, goda nord-sydliga gassammanlänkningar i och sydöstra . (8)För att minska effekterna av eventuella kriser till följd av avbrott i gasförsörjningen bör medlemsstaterna under lätta diversifieringen av energikällorna samt av försörj ningsvägarna och försörjningskällorna för gas. (9)Ett allvarligt avbrott i försörjningen av gas till unionen kan påverka alla medlemsstater, unionen som helhet och avtalsslutande parter som omfattas av fördraget om upp rättande av en energigemenskap (1) som undertecknades i . Det kan också leda till all varlig ekonomisk skada för unionens ekonomi. Dessutom kan ett avbrott i gasförsörjningen få allvarliga sociala konsekvenser, framför allt för utsatta kundgrupper. (1) EUT L 198, 20.7.2006, s. 18. (10)Vissa kunder, inklusive bland annat hushåll och kunder som tillhandahåller viktiga samhällstjänster – till exempel hälso- och sjukvård, barnomsorg, utbildning och andra sociala tjänster och välfärdstjänster samt tjänster som är oumbärliga för att en medlemsstat ska fungera – är sär skilt sårbara och kan behöva skydd. En vid definition av sådana skyddade kunder bör inte stå i konflikt med eu ropeiska solidaritetsmekanismer. (11)Rapporten om genomförandet av den europeiska säker hetsstrategin som godkändes av i de cember 2008 belyser det ökande beroendet av impor terad energi som ytterligare ett allvarligt hot mot en trygg energiförsörjning i unionen och betonar energitrygghet som en av de nya utmaningarna för säkerhetspolitiken. Den inre gasmarknaden är en central del för en tryggare energiförsörjning i unionen och för att minska enskilda medlemsstaters utsatthet inför de skadliga effekterna av försörjningsavbrott. (12)För en väl fungerande inre gasmarknad är det oerhört viktigt att de åtgärder som vidtas för att trygga gasför sörjningen inte i onödan snedvrider konkurrensen eller medför att den inre marknaden för gas fungerar sämre. (13)Den så kallade N-1-principen, som innebär att den största enskilda gasinfrastrukturen slutar att fungera, är ett realistiskt scenario. Att använda ett avbrott i en sådan infrastruktur som riktmärke för vad medlemsstaterna bör kunna kompensera för är en välgrundad utgångspunkt för en analys av gasförsörjningen i varje medlemsstat. (14)Tillräcklig och diversifierad gasinfrastruktur inom en medlemsstat och i hela unionen, inklusive i synnerhet ny gasinfrastruktur som sammanlänkar isole rade system som utgör gasöar med de angränsande medlemsstaterna, är grundläggande för att försörjnings avbrott ska kunna hanteras. Gemensamma minimikrite rier för en trygg gasförsörjning bör medföra likvärdiga förutsättningar när det gäller en trygg gasförsörjning, som nationella eller regionala särdrag måste beaktas, och bör leda till avsevärda incitament för byg gande av den infrastruktur som krävs och för ökad be redskap inför kriser. Åtgärder på efterfrågesidan, t.ex. en övergång till andra bränslen, kan ha stor betydelse för energitryggheten, om de kan vidtas snabbt och minskar efterfrågan tillräckligt för att medföra en reaktion på ett avbrott i försörjningen. Ett effektivt energiutnyttjande bör främjas ytterligare, särskilt när det behövs åtgärder på efterfrågesidan. Miljökonsekvenserna av de föreslagna åt gärderna på efterfråge- respektive utbudssidan bör beak tas och företräde bör i möjligaste mån ges åt de åtgärder som har minst miljöpåverkan, som hänsyn tas till försörjningstryggheten. Europeiska unionens officiella tidning L 295/3 (15)Investeringar i ny gasinfrastruktur bör kraftigt främjas och de bör genomföras först efter en lämplig miljökon sekvensbedömning, i enlighet med relevanta unionsrätt sakter. Sådan ny infrastruktur bör leda till tryggare gas försörjning och gynna en väl fungerande inre marknad för gas. Investeringarna bör som princip göras av företag och grunda sig på ekonomiska incitament. Vederbörlig hänsyn bör tas till behovet av att underlätta integrationen av gas från förnybara energikällor i gas nätet. Om en investering i infrastruktur är av gränsöver skridande slag bör byrån för samarbete mellan energitill synsmyndigheter (nedan kallad byrån), inrättad genom och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1) och europeiska nätverket av system ansvariga för överföringssystemen för gas (nedan kallat Entso för gas), inrättat genom och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av om villkor för tillträde till naturgasöverförings näten (2), engageras inom sina respektive behörighets områden för att de gränsöverskridande konsekvenserna bättre ska kunna tas i beaktande. Det erinras om att byrån enligt förordning (EG) nr 713/2009 får avge ytt randen eller rekommendationer om gränsöverskridande frågor inom sitt behörighets- och verksamhetsområde. Byrån och Entso för gas, tillsammans med andra mark nadsaktörer, spelar en viktig roll vid utarbetandet och genomförandet av den unionstäckande tioåriga nät utvecklingsplan som bland annat kommer att inkludera en europeisk försörjningsprognos och som, i fråga om gränsöverskridande sammanlänkningar, bör grundas på olika nätanvändares rimliga behov. (16)De behöriga myndigheterna eller medlemsstaterna bör säkerställa att gasmarknaden testas som ett av de nöd vändiga stegen mot överensstämmelse med infrastruktur standarden. (17)De behöriga myndigheterna bör när de utför de uppgifter som anges i denna förordning upprätthålla ett nära sam arbete med andra relevanta nationella myndigheter, sär skilt nationella tillsynsmyndigheter, på lämpligt sätt och utan att det påverkar deras behörigheter enligt parlamentets och rådets direktiv /73/EG av om gemensamma regler för den inre mark naden för naturgas (3). (18)När det behövs nya gränsöverskridande sammanlänk ningar eller befintliga sammanlänkningar måste byggas ut ska det redan i ett tidigt skede finnas ett nära sam arbete mellan de berörda medlemsstaterna, de behöriga myndigheterna och nationella tillsynsmyndigheterna, där dessa inte är de behöriga myndigheterna. (19)Olika typer av unionsfinansiering finns tillgängliga som stöd till medlemsstaterna i syfte att finansiera nödvändiga investeringar i produktion och infrastruktur samt ener gieffektivitetsåtgärder på regional och lokal nivå, framför (1) EUT L 211, , s. 1. (2) EUT L 211, , s. 36. (3) EUT L 211, , s. 94. allt lån och garantier från Europeiska investeringsbanken, eller finansiering genom regional-, struktur- eller sam manhållningsfonderna. Europeiska investeringsbanken liksom unionens externa instrument, t.ex. det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, kan också finansiera åtgärder i tredjeländer för att skapa en tryggare energiförsörjning. (20)Med denna förordning ska naturgasföretag och kunder kunna förlita sig på marknadsmekanismerna som möjligt vid avbrott. Den innehåller också bestämmelser om krismekanismer som ska tillgripas när enbart marknaderna inte längre på ett lämpligt sätt kan hantera ett avbrott i gasförsörjningen. Även i en kris situation ska marknadsbaserade instrument prioriteras för att mildra effekterna av ett avbrott i försörjningen. (21)Till följd av ikraftträdandet av den nya interna ener gimarknadslagstiftningen antagen kommer nya bestämmelser att gälla för gassektorn. Detta leder till tydliga roller och ansvar för medlemsstater, nationella tillsynsmyndigheter, systemansvariga för överförings system och byrån, och till bättre öppenhet på mark naden, vilket leder till att den fungerar bättre och är till gagn för en trygg försörjning samt för konsumentskyd det. (22)Fullbordandet av den inre marknaden för gas och en effektiv konkurrens inom den marknaden erbjuder unio nen största möjliga trygghet i försörjningen för alla med lemsstater, förutsatt att marknaden får fungera fullt ut i händelse av ett försörjningsavbrott som påverkar en del av unionen, oavsett anledning till avbrottet. För detta krävs en heltäckande och effektiv gemensam metod för försörjningstrygghet, i synnerhet strategier för öppenhet, solidaritet och icke-diskriminering som är förenliga med den inre marknadens funktionssätt, där snedvridning av marknaden undviks och marknadens möjligheter att rea gera på avbrott inte undermineras. (23)Naturgasföretagen, medlemsstaterna (framför allt genom sina behöriga myndigheter) och kommissionen ansvarar tillsammans för att trygga gasförsörjningen inom ramen för sina respektive verksamhets- och behörighetsområ den. I lämpliga fall bör även de nationella tillsynsmyn digheterna (där de inte är de behöriga myndigheterna) bidra till en trygg gasförsörjning inom sina verksamhets- och ansvarsområden i enlighet med direktiv /73/EG. Dessutom kan även kunder som använder gas för elpro duktion eller industriella ändamål ha en viktig funktion att fylla för en trygg gasförsörjning genom sin förmåga att reagera på en kris med åtgärder på efterfrågesidan, till exempel avbrytbara kontrakt och övergång till andra bränslen, eftersom detta har en direkt inverkan på balan sen mellan utbud och efterfrågan. L 295/4 Europeiska unionens officiella tidning (24)En exakt definition av roller och ansvar för alla natur gasföretag och behöriga myndigheter är därför av avgö rande betydelse för att en väl fungerande inre marknad för gas ska kunna upprätthållas, framför allt vid försörj ningsavbrott och kriser. Dessa roller och ansvar bör fast ställas på ett sätt som säkerställer att en strategi med tre nivåer respekteras, vilket betyder att i första hand de berörda naturgasbolagen och industrierna, sedan med lemsstaterna på nationell eller regional nivå och därefter unionen engageras. I händelse av en försörjningskris bör marknadsaktörerna ges tillräckliga möjligheter att bemöta situationen med marknadsbaserade åtgärder. Om mark nadsaktörernas åtgärder inte räcker till bör medlemssta terna och deras behöriga myndigheter vidta åtgärder för att eliminera eller mildra följderna av försörjningskrisen. Endast om dessa åtgärder är otillräckliga bör åtgärder vidtas på regional nivå eller unionsnivå för att eliminera eller mildra följderna av försörjningskrisen. Regionala lös ningar bör eftersträvas i största möjliga utsträckning. (25)Regionalt samarbete som omfattar offentliga myndigheter och naturgasföretag kommer i solidarisk anda att upp rättas i stor utsträckning för att genomföra denna för ordning, i syfte att optimera nyttan i form av samordning av åtgärderna för att minska de konstaterade riskerna och göra de insatser som är mest kostnadseffektiva för de berörda parterna. (26)Tillräckligt harmoniserade normer för en trygg försörj ning, som åtminstone täcker in den situation som upp stod , bör fastställas. Dessa bör beakta skillnaderna mellan medlemsstaterna, och skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och åtgärder för att skydda kunderna i enlighet med artikel 3 i direktiv /73/EG. Sådana försörjningstrygghetsnormer bör vara stabila, så att rättsläget blir tillräckligt tydligt, och bör vara klart definierade och bör inte påtvinga natur gasföretag, inklusive nya aktörer och små företag, eller slutanvändare orimliga och oproportionerliga bördor. Dessa normer bör också garantera en rättvis tillgång för unionens naturgasföretag till nationella kunder. Åt gärder som krävs för att uppfylla för försörjning kan inkludera ytterligare lagringskapacitet och lagrings volymer, lagring av gas i rörledningar, försörjningsavtal, avbrytbara kontrakt eller andra åtgärder med liknande effekt samt nödvändiga tekniska åtgärder för att trygga gasförsörjningen. (27)För att gasmarknaden ska fungera väl är det, med even tuella försörjningsavbrott, som det som inträffade i ja nuari 2009, i åtanke, av avgörande betydelse att natur gasföretagen genomför nödvändiga investeringar i inhemsk produktion och infrastruktur, t.ex. samman länkningar, framför allt sådana som bereder tillträde till unionens gasnät, utrustning för fysiskt omvänt gasflöde i rörledningar, lagring och anläggningar för återförgasning av LNG. Vid beräkningen av finansieringsbehoven för gasinfrastruktur i samband med unionsinstrument bör kommissionen på lämpligt sätt prioritera infrastruktur projekt som stöder integrationen av den inre gasmark naden och en trygg gasförsörjning. (28)De systemansvariga för överföringssystemen bör inte hindras från att beakta en situation där investeringar som möjliggör fysisk kapacitet att transportera gas i båda riktningarna (nedan kallad kapacitet för flöden i båda riktningarna) i gränsöverskridande sammanlänk ningar med tredjeländer skulle kunna bidra till att öka försörjningstryggheten, särskilt när det rör sig om tredje länder som säkerställer transiteringsflöden mellan två medlemsstater. (29)Det är viktigt att gasförsörjningen upprätthålls, i synner het för hushåll, liksom för ett begränsat antal andra kun der, särskilt kunder som tillhandahåller centrala samhälls tjänster, vilka kan definieras av de berörda medlemssta terna, i de fall marknaden kan försörja dem. Det är av avgörande betydelse att de åtgärder som ska vidtas under en kris definieras i förväg och att de upp fyller säkerhetskraven, även i fall då skyddade kunder är kopplade till samma distributionsnät som andra kunder. Sådana åtgärder kan omfatta användning av minskningar som står i proportion till den ursprungligen bokade ka paciteten i händelse att kapaciteten för tillgång till infra struktur minskas av tekniska skäl. (30)De behöriga myndigheterna ska som regel följa sin kris plan. I vederbörligen motiverade undantagsfall får de vidta åtgärder som avviker från dessa planer. (31)Ett stort urval av instrument finns tillhanda för att kraven på en trygg försörjning ska kunna tillgodoses. Dessa in strument bör användas nationellt, regionalt och på unionsnivå, där så är lämpligt, för att ett resultat ska kunna garanteras som är konsekvent och kostnadseffek tivt. (32)De försörjningstrygghetsmässiga aspekterna av en lång siktig planering av investeringar i tillräckligt gränsöver skridande kapacitet och annan infrastruktur, som säker ställer systemets kapacitet att på lång sikt garantera en trygg försörjning och uppfylla rimliga behov, behandlas i direktiv /73/EG. För att normerna för en trygg för sörjning ska kunna uppfyllas kan en övergångsperiod krävas så att de nödvändiga investeringarna ska kunna göras.