sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Majoriteten av länderna i har särskilt stöd för studier utomlands eller studie- stöd som studenten kan ta med sig till sina utlandsstudier. Det sär- skilda stödet kan antingen vara ett förhöjt eller förlängt studiemedel eller följa andra kriterier. Vi har valt att ha ett avsnitt som kort beskriver studiestöds- systemen i de europeiska länderna för att sedan titta närmare på några av de nordiska länderna. Att vi har valt att fördjupa oss i de nordiska länderna beror på att dessa har studiestödssystem som på- minner om det svenska medan övriga europeiska länders system i mycket är så olika det svenska systemet att nyttan av deras erfaren- heter blir mindre. 6.1Studiestöd i ett internationellt perspektiv1 Man kan tala om tre huvudsakliga typer av studiestöd: Stöd till studenterna för att täcka uppehället (lån eller bidrag). Stöd för att täcka utbildningsavgifter eller liknande (lån eller bi- drag). Stöd till föräldrarna i form av bidrag eller skattereduktion. I finns det tretton länder, där ibland , som har särskilt stöd till studenter med barn. Stödets storlek och konstruktion vari- erar dock stort mellan länderna. Ett dussintal länder har bidrag eller lån som ska täcka hela eller delar av studieavgifterna. 1 Uppgifterna i avsnitt 6.1 är hämtade från on Higher Education in Europe, 2009 Edition. Jämförelse med andra länder Det finns 25 europeiska länder där de studerande kan få någon form av studiebidrag och i 20 av dessa erbjuds studenter även studie- lån (antingen helt separat eller kopplat till bidragen som i ). I jämförelse med andra länder är de svenska studiemedlen lånetunga. Om man bortser från har i stort sett alla länder i någon slags behovsprövning av sina studiestöd. Denna görs mot för- äldrarnas inkomster och/eller mot egna inkomster. Vår svenska be- hovsprövning (fribeloppet) är generös i en internationell jämför- else. Att jämföra totalbeloppen för studiestöd mellan de europeiska länderna är svårt. Det framgår dock att de länder som har en hög andel lån också har ett högre totalbelopp. Ett sätt att jämföra total- beloppen är att ange hur stor andel som studiestödet utgör av de totala offentliga utgifterna för högre utbildning. För de europeiska länderna utgör i genomsnitt studiebidragen och studie- lånen av de totala utgifterna. I är motsvarande siffror för bidragen och för lånen. Endast tre länder har högre andel än om både lån och bidrag sum- meras: , och . Många europeiska länder har särskilda bostadsbidrag till studenter. Detta kan vara ett direkt bidrag till den studerande eller ett indirekt som subventioner till studentbostäder. Även i länder som saknar sådant stöd kan det finnas särskilda studentbostäder på samma sätt som i . I de nordiska länderna finns inga studiestöd som riktas till den studerandes föräldrar. av de övriga av länder finns däremot sådant stöd, antingen som bidrag eller som skattelätt- nader. Merparten av länderna i har särskilt stöd för studier utom- lands eller studiestöd som studenten kan ta med sig till sina utlands- studier. Det särskilda stödet kan antingen vara ett förhöjt eller för- längt studiemedel eller följa andra kriterier. Som exempel på hur utlandsstudiestöden kan se ut i några av de stora EU-länderna har vi valt att kort beskriva hur systemen ser ut i , Stor- och . studiestödssystem är i huvudsak uppbyggt för att ge stöd till de studenter som inte själva eller via sina föräldrar har möj- lighet att finansiera sina studier. genomfördes dock en reform som har resulterat i ett enklare och mer lättillgängligt hjälpsystem som baseras på tre typer av stöd. Dessa tre är; stipen- dier baserade på sociala kriterier, en nationell nödfallsfond och enklare Jämförelse med andra länder tillgång till studielån. Stipendier baserade på sociala kriterier inne- bär att belopp och möjlighet till stöd beror på den sammanlagda inkomsten i studentens föräldrahem, antalet barn som är beroende av försörjning i detta hushåll och avståndet mellan hemmet och studieorten. Den nationella nödfallsfonden är en fond ur vilken stöd kan utgå till de studenter som har svårigheter som inte kan lösas av stipendiet baserat på sociala kriterier. Som exempel nämns om stu- dentens föräldrar blir arbetslösa eller studenten har tagit avstånd från sin familj och måste försörja sig själv. Att tillgången till studie- lån förenklats innebär att det blir en möjlighet för alla studenter, och att lån kan utnyttjas utan att föräldrarna lämnar garanti. Det nya studielånet, som infördes med start det akademiska /2009, är avsett att bredda tillgängligheten till lån för hela studentkollek- tivet. För utlandsstudier finns ett speciellt stöd, Les bourses de mobilité (ungefär utbytesstipendier), som är utformat för att stödja internationella förflyttningar för de studenter som är villiga att ut- bilda sig utomlands. Stödet ges till studenter som antingen studerar utomlands som en del av ett utbytesprogram, eller som gör sin praktik utomlands. Kursen eller praktiken måste vara en del av den studeran- des franska studier. Stödet är ett kompletterande stöd som läggs på toppen av stipendium baserade på sociala kriterier för de studenter som uppbär sådant, eller som huvudstipendium för de studenter som kvalificerat sig för stipendium. Vilka studenter som får möjlighet att uppbära sådant utbytesstipendium väljs ut av de högskolor som har rätt att dela ut sådana stipendium. Sådan rätt har endast de läro- säten som ingår i det fyraåriga kontraktsförfarandet med Ministeriet för ansvar för högre utbildning. Innebörden blir att möjligheten att få ett utbytesstipendium är beroende av att den studerandes franska högskola väljer ut studenten. har ett studiestödssystem för de studenter som studerar i . Heltidsstudenter kvalificerar sig för ett icke återbetalningsbart underhållsstöd. Sådant stöd är behovsprövat, det vill säga dess målgrupp är studenter från hushåll med lägre in- komster. För huvuddelen av alla studenter är det föräldrarnas inkomst som bedöms. För oberoende studenter är det deras egen och/eller partners inkomst. Oberoende student är man om man är , eller är gift, eller har försörjt sig själv , eller är fjärmad från sina föräldrar. Utöver detta finns olika typer av stipendium som kan sökas, vissa av dessa är behovsprövande, andra baseras på akademiska meriter eller har en viss skola eller college som målgrupp. Alla stu- denter som studerar på kvalificerade kurser kan komma i fråga för Jämförelse med andra länder Det finns två typer av lån, lån för att täcka terminsavgifter eller underhållslån för att täcka levnadsomkostnader. Lån för termins- kostnader betalas direkt till institutionen och täcker hela avgiften. Underhållslånet är behovsprövat och beror på hushållets totala in- komst. För oberoende studenter tas inte hänsyn till föräldrarnas in- komst, däremot till make/makas eller partners. Beloppet beror också på om studenten bor hemma hos sina föräldrar eller i . För studenter som bor i och som bor på egen hand är beloppet högre än för studenter som bor på egen hand i en annan del av landet. Det maximala lånebeloppet kan reduceras om studenten får under- hållsstöd. När det gäller utlandsstudier så kan studenter från Stor- inte räkna med samma nivå av finansiellt stöd som om de studerar i hemlandet. En student som inte själv kan finansiera sina utlandsstudier är hänvisad till att söka olika typer av stipendier. har skrivit under ett åtagande om medflyttning av studielån och bidrag men detta har ännu inte implementerats. En student som antagits till programmet kan så klart söka ett . Även i är studiestödet främst till för de studenter vars föräldrar inte kan betala för deras utbildning. Studenter som inte har några möjligheter att finansiera sina studier och sitt underhåll , vare sig genom sina föräldrars, eller genom sina egna inkomster, kan få finansiellt stöd enligt de villkor som ställs upp i den lag som reglerar dessa frågor i (Bundesausbildungs- förderungsgesetz). Hur länge det finansiella stödet utgår beror i huvudsak på hur lång den valda utbildningen är. Från och med den femte ämnesrelaterade terminen är fortsatt stöd beroende av om stu- denten kan ta examen. Hur stort stöd som lämnas är beroende dels av studentens egna inkomster och tillgångar och dels av hans eller hennes föräldrars och make/makas inkomster. Stödet utbetalas även under föreläsningsfria perioder. Hälften av summan som maximalt kan utbetalas som stöd är ett bidrag som inte behöver betalas tillbaka. Resterande hälft är ett räntefritt statslån. har studenter som efter de första två terminerna, orienteringsfasen, fortsatt stu- dera eller till och med avslutat sina studier i ett annat EU-land eller i haft samma möjlighet till stöd som i . Vid sidan av detta introducerades ett annat system som oavsett om studenten uppbär stöd eller inte lämnar stöd till studenter med i måna- den . Den s.k. utbildningskrediten ges också för studier utomlands och ska återbetalas med full ränta. finns ett låneprogram som ger alla studenter möjlighet att låna till Jämförelse med andra länder Detta obero- ende av inkomst och andra tillgångar. antogs ett tillägg till den lag som reglerar dessa frågor i . Detta tillägg innebär bl.a. att möjligheten till internationell förflyttning förstärks genom att kravet på orienteringsfasen som tidigare funnits har tagits bort. Ändringen skedde som en direkt följd av ett mål från EU-dom- stolen där denna uttalade att en sådan bestämmelse inte var förenlig med unionsrätten (Förenade målen C-11/06 och C-12/06, och , av , se avsnitt 7.2.2). Utöver det direkta finansiella stödet, som är tillgängligt för studenter från låg- inkomsttagarfamiljer, får alla studenter under dra nytta av att deras familjer har rätt till skattelättnader. 6.2Studiestöd i , och publicerades en studie gällande utlandsstudier gjord av företrädare för de nordiska studiestödsmyndigheterna. I denna studie framkom bl.a. att de politiska intentionerna med studiestödet för studerande utomlands till viss del är de samma i de Nordiska länder- na och de självstyrande områdena (). I studien framkom också att det finns en del principer som är giltiga för samtliga studie- stödssystem i de nordiska länderna. En gemensam utgångspunkt är att det offentliga garanterar lika rätt till utbildning. Till detta kom- mer att regelverken i på ett mer generellt plan ger uttryck för fem gemensamma principer. Studiestödet bygger på politiska intentioner om dess viktiga be- tydelse i samhället. Studiestödet består av stora offentliga insatser av främst bidrag, men även lån. Studiestödet omfattar i princip alla medborgare. Studenterna är inte beroende av föräldraekonomin. Studiestödet ges direkt till studenten. Studien visade dock också att även om de nordiska studiestöds- systemen, och därigenom också regelverken, bygger på fem gemen- samma principer innehåller regelverken för studiestöd för studier utomlands på en mer konkret nivå såväl likheter som skillnader. Lik- heterna finns främst på ett principiellt plan. Skillnaderna är dessutom ännu större mellan regelverken för utbytesstuderande än för exa- mensstuderande. Med examensstuderande avses i rapporten stu- Jämförelse med andra länder derande som får studiestöd för studier i utlandet, och som tar hel utbildning eller avlägger examen i utlandet, utan att utbildning eller examen ingår som en del av utbildningen i hemlandet. Undantag är svenska examensstudenter som får läsa språkkurser och enstaka kurser. Om det ska talas om en nordisk modell menar studien att den i så fall främst rör examensstuderande. Likheterna mellan regel- verken för examensstuderande rör regler om de sökande, utbildning och geografi. För finansieringsreglerna finns inga likheter mellan de nordiska länderna och självstyrande områden som ingår i studien.2 I studien kom man alltså fram till att det är möjligt att tala om en nordisk modell för utlandsstudier på ett principiellt plan. Lik- heterna på konkret nivå är däremot små och av den karaktären att det inte pekar mot en nordisk modell. I studien drogs också slut- satsen att extra stöd för utlandsstudier ger en större andel utlands- studerande. Det är nämligen så att andelen studenter som reser ut från de nordiska länderna och de självstyrande områdena varierar mycket. En viktig förklaring till dessa variationer visade sig vara ekonomiska faktorer. Vid en jämförelse med andra har de nordiska länderna och självstyrande områden en relativt hög andel av sina studenter i utlandet. De nordiska länderna ligger bland de elva som har störst andel studenter utomlands. och har den relativt största studentexporten av de nordiska länderna.3 I detta avsnitt ska vi titta närmare på studiestödssystemen i några av de nordiska länderna. Vi har valt , och som jämförelseländer. Studiestödssystemen i , och är relativt lika det svenska. Trots likheterna finns dock viktiga skillnader.4 2Studiestöd för att studera utomlands – En nordisk modell? Wreber H och (red.) 3Studiestöd för att studera utomlands – En nordisk modell? Wreber H och (red.) 4Fakta i de följande avsnitten om , och är, om inte annat anges, hämtade från (2009) Studiestödet i de nordiska länderna, Sammanställt av , Studiestöd för att studera utomlands – En nordisk modell? Hans Wreber och (red) 2006, samt från respektive lands information om studiestöden, se (), (), () Jämförelse med andra länder Grundläggande i konstruktionen av det danska studiestödet är det så kallade klippkortsystemet. Ett klipp i klippkortet motsvarar studie- stöd för en månads heltidsstudier. Stödet, SU (Statens uddannelses- støtte, dvs. det danska studiestödet), kan betalas ut , även under sommarlov, sjukdom och graviditet. För videregående uddannelse (ung. eftergymnasial utbildning) kan studiestöd beviljas . För en given utbildning lämnas studiestöd för den normerade studietiden, samt tolv extra månader. En utbildning ger alltså rätt till ett klippkort med 60 klipp (4x12 plus 12 månader). Den som avlägger en examen snab- bare än normalt kan få dubbelt stöd eller använda kvarvarande studiemedelsberättigande tid för annan utbildning. Prövningen av studieresultat bygger på studieaktivitet. Den som ligger efter i sina studier med i förhållande till studieplanen anses inte längre vara studieaktiv och kan då normalt inte få studie- stöd. En studerande som inte klarar studieaktivitetskraven kan få extra klipp i vissa situationer. Det gäller vid sjukdom eller andra särskilda förhållanden. Det gäller också om man arbetat i studerande- organisation eller annat organ vid skolan. Man kan maximalt få tolv extra klipp av dessa skäl. Studiestödet ser olika ut beroende på om den studerande bor till- sammans med sina föräldrar eller på egen hand. För en ensamboende studerande uppgår det sammanlagda studiestödet till (2009) och bidragsdelen utgör av stödet (). Studiestöd ges under ungefär samma förutsättningar och med samma belopp till utbildning i utlandet som i . Utlands- studiestöd lämnas till danska medborgare och i enlighet med EU- rätten. För att få SU för utlandsstudier ska studenten ha varit bo- satt i före ansökningstidens utgång. Vid utbild- ning i ges studiestöd efter samma bestämmelser som i , både för motsvarigheten till svensk gymnasieutbildning och för högre utbildning. Vid utbildning i länder utanför ges som utgångspunkt bara studiestöd till högre utbildning, för undantag se nedan. Inom ges studiestöd för utbildning på gymnasial nivå under samma förutsättningar som i . Studiestöd ges till utbildningar i utlandet som är offentligt er- kända i studielandet och som skulle ha kunnat godkännas i . Eller, i de fall utbildningen ger yrkeskompetens, till de utbildningar Jämförelse med andra länder som kan finna allmän användning i . Stöd ges alltså inte till förberedande språkkurser och andra kurser eller ut- bildningar, som inte i sig själva är kompetensgivande. Stöd ges inte heller till distansstudier utomlands. Genom det nya utlandsstipendiet ges möjlighet till stöd för att täcka undervisnings- avgifter. Studiestödet täcker inte kostnader för resor eller andra särskilda omkostnader. Studerande som redan studerar på en dansk utbildning har under vissa förutsättningar möjlighet att ta med sitt studiestöd vid studier i utlandet. Studievistelsen måste då vara ett led i den danska utbild- ningen och den danska utbildningsinstitutionen ska godkänna att vistelsen ger fulla meriter. finns ett särskilt utlandsstipendium. Stipendiet är avsett att täcka undervisningsavgifter vid studier utomlands. En stu- dent som vill studera utomlands kan ansöka om utlandsstipendium. Stipendiet täcker helt eller delvis kursavgifterna vid godkända studie- vistelser. Den danska läroanstalt där studenten normalt studerar be- slutar om studieuppehållet kan godkännas. Ett grundläggande krav för att få utlandsstipendium är att studenten har rätt till SU. Utlands- stipendium kan utgå för upp till studier, motsvarande 120 hög- skolepoäng. Det högsta belopp som kan betalas ut för undervis- ningsavgifter motsvarar det belopp som en dansk läroanstalt får från staten för ett liknande program i . Om terminsavgiften vid det utländska lärosätet är högre än den danska avgiften måste studenten själv betala resterande belopp. Det finns också möjlighet att få utlandsstipendium för en fullständig utbildning på kandidat- /masternivå om kursen är godkänd för utlandsstipendier. Vilka ut- bildningar som är godkända framgår av fyra olika listor som revi- deras . Programmet med utlandsstipendium är särskilt riktat mot världens högst rankade universitet. För studier på motsvarande gymnasial nivå utanför kan en studerande ansöka om studiestöd av vissa uppräknade utbildningar. Dessa är; International Baccalaureate (IB), Option Internationale du Baccalaureate, Den europeiska student- examen vid Europaskolorna och studentexamen vid två namngivna skolor i Flensborg och Slesvig. Skolorna måste dock vara offentligt erkända i studielandet för att berättiga till stöd. Man kan då också ansöka om tillskott till undervisningsavgifter. Studiestödet betalas ut . Detta gäller såväl för inhemska studier som för utlandsstudier. Jämförelse med andra länder Administrationen av studiestödet sköts i av Statens uddannelsesstøtte (SU) i , med cirka 140 anställda. har alltmera av hanteringen decentraliserats till skolorna som sköter huvuddelen av studiestödsadministrationen. Sär- skilda SU-medarbetare finns på högskolorna. införs dock ett helt elektroniskt ansökningsförfarande som återigen kommer att förändra administrationen. Återbetalningen av lån sköts av en annan myndighet, Økonomistyrelsen. I består studiestödet av studiepenning, bostadstillägg och statsgaranti för studielån. Statsborgen för studielån söks och med samma blankett som studiepenning och bostadstillägg. Statsborgen för studielån beviljas studerande som inte har anmärk- ningar om försummade betalningar i kreditregistret. Den som har beviljats statsborgen för studielån kan ansöka om lån hos en bank. Banken beslutar om beviljandet av lånet. Studiepenning kan utgå till studerande från början av månaden efter den månad då den stu- derande har fyllt . Studiestöd lämnas för studier som bedrivs på heltid efter det att den studerande har gått ut . Studiestöd lämnas dels för högskolestudier och dels för studier på andra stadiet. Med studier på andra stadiet avses studier i läroanstalter som inte är högskolor. Studerande på andra stadiet kan få studiestöd för grundläggande yrkesutbildning, yrkesinriktad påbyggnadsutbildning och avläggandet av gymnasiets lärokurs (ej vuxengymnasiestudier). Studiestöd kan utgå för alla de studier på andra stadiet som bedrivs på heltid och för den tid som motsvarar studiernas omfattning. Studiestöd som beviljats för studier på andra stadiet förkortar inte stödtiden för eventuella högskolestudier. De stödmånader som använts för even- tuella högskolestudier påverkar inte heller rätten till stöd för studier på andra stadiet. Studiestöd kan beviljas för heltidsstudier. Med heltidsstudier av- ses olika saker beroende på var man studerar. Vid högskolestudier anses studierna alltid som heltidsstudier om den studerande studerar i syfte att avlägga högskoleexamen. Andra högskolestudier är hel- tidsstudier när deras omfattning i genomsnitt är minst fem studie- poäng eller per studiemånad. Gymnasiestudier be- traktas som heltidsstudier när deras totala omfattning är minst Jämförelse med andra länder Dessutom krävs att den studerande deltar i minst 10 kurser eller två studentexamensprov under en och samma termin. Gym- nasiestudier vid ett internat anses alltid som heltidsstudier. Gym- nasiestudier som är avsedda för vuxna (studier vid vuxengymnasium eller gymnasiets vuxenlinje) anses inte vara heltidsstudier och be- rättigar därför inte heller till studiestöd. Yrkesinriktade studier (dvs. andra studier än gymnasie- och högskolestudier) är heltidsstudier när studiernas omfattning i genomsnitt är minst per studiemånad. För högskolestudier lämnas studiestöd . För en given examen är den maximala stödtiden den norm som satts för examen i fråga samt tio extra månader. Oförbrukade månader kan användas för andra studier. Stödtiden kan förlängas om det finns sär- skilda skäl. Studiestöd beviljas vanligen per läsår, men kan beviljas om studieåret pågår längre än så. Liksom i påverkas studiestödet av om studenten bor hemma hos sina föräldrar. För studerande under kan studie- stödet dessutom påverkas av föräldrarnas inkomster. För en stu- derande som fyllt och har självständigt boende utgör bidraget () av studiestödet och lån ges med . För att få fortsatt studiestöd krävs studieresultat. Studiepresta- tionerna mäts i studiepoäng och man får fortsatt studiestöd om man i genomsnitt klarat av studieåtagandet. Även om genomsnittet beräknas för hela studietiden kan studiestödet dras in om den studerande inte uppnått några eller endast mycket svaga studieresultat under det senaste läsåret. Den studerande kan på nytt få studiestöd när han eller hon uppnått sådana studieresultat att studierna kan slutföras inom maximitiden. Trots svaga studieresultat kan utbetalningen fortsätta om det finns särskilda skäl, t.ex. egen eller närståendes sjukdom. Studiestödet kan återkrävas om den stu- derande inte uppnått några studieresultat alls under en termin. Studiestöd kan beviljas för studier utomlands om de motsvarar stödberättigade studier i eller ingår i en finländsk examen. Detta gäller såväl för högskolestudier som för studier på andra stadiet. Dock berättigar studier vid vuxengymnasium eller gymnasiets vuxenlinje inte till studiestöd varken i eller utomlands. Stöd beviljas inte för språkkurser eller andra förberedande studier och inte heller för distansstudier. Man kan få studiestöd såväl för att av- lägga hela sin examen utomlands som för kortare studier. Jämförelse med andra länder Vid avläggande av en del av studierna utomlands gäller, för att få studiestöd för perioden utomlands, att studierna eller praktiken måste räknas till godo i den examen som den studerande avlägger i . Till ansökan ska ett av läroinrättningen i utfärdat intyg över utlandsstudierna eller utlandspraktiken fogas. Av detta ska framgå att studierna eller praktiken ingår i examen. Den exakta tidpunkten ska också finnas angiven. Utbytet kan ske genom något utbytes- program, men den studerande kan också skaffa en studie- eller praktikplats på egen hand. För studerande som vill avlägga hela sin examen utomlands gäller att studiestöd lämnas för heltidsstudier som motsvarar studier som stöds i och som siktar till avläggande av en examen. Läro- inrättningen måste vara underställd offentlig tillsyn. Det vill säga att läroinrättningen ska vara statsstödd, stå under undervisnings- myndigheternas tillsyn eller vara ackrediterad av en regional eller riksomfattande ackrediteringsorganisation. Läroinrättningen kan vara privat ifall den är underställd offentlig tillsyn. För examensstuderande kan studiestöd beviljas finska medborgare och medborgare i EU- och EES-länder om sökanden haft sin stadigvarande hemkommun i innan studierna in- leddes.