sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Enligt rapporten bör därför kontrollers normförstärkande effekter vara i fokus. I rapporten tar man också upp betydelsen av förtroende för att människor ska följa regler. Inte minst handlar det om förtroendet för de myndigheter som administrerar aktuell skatt eller förmån. Det handlar närmast om förtroendet för att myndigheten kan säkerställa att andra följer reglerna. En implikation av detta är att om reglerna i sig är svårtolkade eller svåra att tillämpa, t.ex. som en följd av informationsbrist, försvårar det handläggningen och precisionen i den, vilket i sin tur kan minska förtroendet för myndigheten. Utgångspunkten för FUT-delegationens förslag5 var att skapa bättre möjligheter till kontroll av de förmåner som utges. Detta är en för snäv ansats. Istället bör ambitionen vara att automatisera så mycket som möjligt av ärendehandläggningen hos myndigheterna så att förmåner kan beräknas och utges utan att den försäkrade behöver lämna sådan information som redan finns hos myndigheterna. arbete kan inte leda till att sådan automatisering alltid kan åstadkommas. Däremot har utredningens arbete inriktats på att skapa en ordning som kan vara ett första steg mot en ökad automatisering av ärendehandläggningen, med de mycket stora vinster som detta kan medföra för såväl medborgare som myndigheter. 5 Rätt och riktigt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet SOU 2008:74 Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. I kapitel 7 har vi konstaterat att det finns flera brister i informa- tionen och hanteringen av denna i samband med den omfördelning som sker genom skatte- och transfereringssystemen. Slutsatserna överensstämmer till stora delar med vad som framkommit i FUT- delegationens betänkande (SOU 2008:74) och slut- rapport, Månadsuppgift och skattedeklaration (se vidare kapitel 3). Enligt utredningsdirektiven ska utredningen lämna ett förslag om att arbetsgivare med flera ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå . Inrapporteringen avser i första hand uppgifter från alla som är skyldiga att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättning för utfört arbete, det vill säga förutom arbetsgivare även myndigheter och andra som betalar ut skattepliktiga ersättningar. Utredningen ska även överväga om aktuella myndigheter bör lämna information om även andra, icke skattepliktiga förmåner och bidrag. Efter överväganden gör utredningen bedömningen att det inte är lämpligt att föra in dessa uppgifter i månadsuppgiften. Ett viktigt skäl till det är att uppgifterna i allmänhet inte är individ- baserade. Att hämta in dessa uppgifter skulle därmed bli mycket betungande utan att uppgifterna skulle ge tillräckliga samhälls- vinster. Detta gäller t.ex. ersättningar som bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd vilka är hushållsbaserade. I detta kapitel lämnar vi våra förslag om månadsuppgiften. Vi inleder kapitlet med att redovisa för vilka inkomstslag månads- uppgifter ska lämnas och när under månaden uppgifterna ska lämnas. Kapitlet innehåller därefter förslag om under vilken period rättelse av lämnade uppgifter kan ske, arbetstagarnas och andra inkomsttagares möjlighet att ta del av lämnade uppgifter, hur periodiseringar ska redovisas, ändringar i reglerna om arbets- givarens skyldighet att göra ett förhöjt skatteavdrag, att lämnade uppgifter ska utgöra underlag för skattedeklarationen, vilka nya uppgifter som ska lämnas samt att uppgiftslämnandet ska ske elektroniskt. De lagförslag som utredningen redovisar, lämnas i förhållande till förslaget till skatteförfarandelag, SFL (lagrådsremiss beslutad ). Bestämmelser om kontrolluppgifter finns i 14–25 kap. samt i 38 kap. i förslaget till SFL. Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst regleras främst i kapitel 15, 24 och 38 i förslaget. Vi har valt att lämna förslagen om månadsuppgifter i anslutning till befintliga bestämmelser om kontrolluppgifter i förslaget till SFL. En annan möjlighet skulle ha varit att lämna förslagen om månadsuppgifter i en egen lag. Av flera skäl, bl.a. att ett antal lagar om skatteförfarandet genom förslaget till SFL samlas i en och samma lag, har vi inte valt det alternativet. I förslaget till skatteförfarandelag förekommer flera former av skattedeklaration med olika benämningar. Den form av skatte- deklaration som vi avser i detta kapitel kallas i förslag till skatteförfarandelag för arbetsgivardeklaration (26 kap. 19 § förslag till skatteförfarandelag). Vi använder därför i våra förslag begreppet arbetsgivardeklaration. En proposition om skatteförfarandelag avses lämnas till riksdag- en och förslagen kan träda i kraft tidigast . När det gäller att bestämma vilka uppgifter som ska ingå i månads- uppgiften är mottagarnas behov viktiga att ta hänsyn till. En samlad bedömning av de mottagande myndigheternas behov måste därför göras. Dessa behov måste sedan vägas mot arbetsgivarnas uppgifts- lämnarbörda. 8.1.3Nuvarande kontrolluppgift i inkomstslaget tjänst Som framgår av avsnitt 4.2.1 lämnas kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst enligt nuvarande regler en gång . I den årliga kontrolluppgiften ingår bl.a. uppgift om värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, slag av förmån, kostnads- ersättning, avdragen skatt, tjänstepension, den tid ersättningen eller förmånen avser om den endast avser del av året, antal dagar med sjöinkomst och arbetsställenummer. De formulär, utfärdade av , som berör arbetsgivare och anställda är KU 10 (kontrolluppgift från arbetsgivare m.fl., lönekontrolluppgift), KU 13 (kontrolluppgift – särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta, SINK), KU 14 (särskild kontroll- uppgift – pensionsgrundande inkomst och utbyte av kontroll- uppgifter), KU 16 (kontrolluppgift – sjöinkomst m.m.) och KU 17 (kontrolluppgift – särskild inkomstskatt för utomlands bosatta med sjöinkomst). KU 18 gäller pensions- och försäkringsutbet- alare, dvs. , A-kassorna, försäkringsbolag m.fl. På formulär KU 10 ska kontant bruttolön m.m. ska anges. I kontant bruttolön ingår bl.a. sjuklön, traktamente och bilersättning utöver avdragsgilla schablonbelopp, ersättning för resor mellan bostaden och arbetsplatsen, ersättning för utgift för trängselskatt, ersättning för hemresor, ersättning för restid, avgångsvederlag och skadestånd vid anställnings upphörande, semesterlön och semester- ersättning, semestermedel från en semesterkassa, försäkringspremie där den anställde är förmånstagare, och hyresersättning över marknadsmässig hyra. Arbetsgivare m.fl. ska redovisa hur mycket som utgör ersättning i annat än pengar, dvs. Vilka slag av förmåner som getts ut ska anges och detaljerade uppgifter om bilförmån ska lämnas. Även underlag för skattereduktion för hushållsarbete respektive för ROT-arbete ska uppges. 8.1.4Vem lämnar kontrolluppgift för inkomst i inkomstslaget tjänst? Enligt 6 kap. 2 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, LSK (15 kap. 3–4 §§ förslag till skatteförfarande- lag) ska kontrolluppgift, med vissa begränsade undantag, lämnas för fysiska personer eller dödsbon av den som har gett ut ersättningen eller förmånen. Detta betyder att samtliga registrerade arbetsgivare med verksamhet i , , arbets- löshetskassorna, försäkringsföretag och andra som betalar ut pension och försäkring måste lämna kontrolluppgift om utbetald ersättning. 8.2.1Vilka inkomstslag ska månadsuppgiften omfatta? Förslag: Uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst som lämnas för varje kalenderår ska i stället lämnas för . Ett tillägg om detta görs i 24 kap. 1 § förslag till skatteförfarandelag. Som tidigare nämnts i avsnitt 8.1.2 omfattar kontrolluppgift i inkomstslaget tjänst både uppgifter från arbetsgivare om lön m.m. och uppgifter från , arbetslöshetskassorna och försäkringsbolag m.fl. om utbetalda pensioner och sådana försäkringsersättningar som är skattepliktiga. Utredningen föreslår att uppgifter motsvarande dem som lämnas en gång i kontrolluppgift avseende inkomstslaget tjänst i stället ska lämnas . Den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomst- slaget tjänst föreslår vi ska tas bort. Även de uppgifter som lämnas om utbetalda pensioner och försäkringsförmåner kan ha betydelse för vissa av de myndigheter som kommer att kunna ta del av månadsuppgiften. Det är därför en fördel om även dessa uppgifter lämnas . En ytterligare aspekt på tidpunkten för uppgiftslämnande är att mottagande myndighet inte bör ha två olika tidpunkter för uppgiftslämnande avseende inkomstslaget tjänst. Även ur ett IT-perspektiv är det en fördel om alla uppgifter avseende inkomstslaget tjänst lämnas , eftersom flera system för uppgiftslämnande ökar risken för fel. Månadsuppgiften kommer att vara dels en uppgift som utgör underlag för arbets- givardeklaration och dels en kontrolluppgift. Efter årets utgång kan summera beloppen för varje arbetstagare och överföra dessa till inkomstdeklarationen. Arbets- givaren behöver inte längre lämna någon årlig kontrolluppgift om lön och avdragen skatt. Det merarbete som kan uppstå för arbetsgivare i samband med att utreder differenser mellan belopp i kontrolluppgifter och arbetsgivardeklarationer försvinner. Det framgår av och skattedeklaration att personalkostnaden för avstämning av differenser mellan redovisade uppgifter i skattedeklarationer och i kontrolluppgifter uppgick till . Enligt nya uppgifter från har antalet differenser ökat . Personalkostnaden bör därför ligga på i storleksordningen . Vi återkommer i avsnitt 8.2.10 till vilka ytterligare uppgifter som vi anser ska ingå i månadsuppgiften. 8.2.2Vad ska gälla för övriga inkomstslag? Bedömning: Kontrolluppgift som ska lämnas om inkomster i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital, i 16-23 kap. förslag till skatteförfarandelag, ska även i fortsättningen lämnas en gång . I 7–13 kap. LSK (16–23 kap. förslag till skatteförfarandelag) behandlas kontrolluppgifter som lämnas om inkomster i inkomst- slagen näringsverksamhet och kapital. Det gäller främst räntor och utdelningar samt ersättning till enskild näringsidkare eller juridisk person som saknar F-skattsedel. Dessa kontrolluppgifter lämnas en gång . Utredningen, som inte kan se några vinster med att även dessa uppgifter skulle lämnas , anser att uppgifterna även fortsättningsvis ska lämnas en gång . 8.2.3När under månaden ska månadsuppgiften lämnas? Förslag: Månadsuppgift ska lämnas senast den 12:e efter den kalendermånad uppgiften avser förutom för månaderna då kontrolluppgift ska lämnas senast den 17:e närmast följande månad. Ett tillägg om detta görs i 24 kap. 1 § förslag till skatteförfarandelag. Den årliga kontrolluppgiften lämnas enligt nuvarande regler för varje kalenderår närmast följande kalenderår, 14 kap. 1 § LSK (24 kap. 1 § förslag till skatteförfarandelag). är om månadsuppgiften ska lämnas ett bestämt datum eller om uppgiften kan lämnas under en viss bestämd period. När man tar ställning till den frågan måste man beakta månads- uppgiftens samband med lönehantering och arbetsgivardeklaration. Redovisningsperioden för arbetsgivardeklaration omfattar enligt 10 kap. 14 § skattebetalningslagen (1997:483), SBL, (26 kap. 10 § i förslag till skatteförfarandelag) en kalendermånad, om inte något annat föreskrivs. Samtliga de löneutbetalningar som sker under en månad ska redovisas i arbetsgivardeklarationen senast den 12:e, eller i vissa fall den 17:e, månaden efter. En arbetsgivare kan ha en eller flera utbetalningar (lönekörningar) under redovisnings- perioden. Det är därför en fördel för uppgiftslämnaren/arbets- givaren om han eller hon kan lämna uppgift om lön och avdragen skatt till i samband med att lönekörning sker och nettolönen utbetalas. Månadsuppgiften ska lämnas i en e-tjänst med hjälp av e-legitimation vid elektroniskt uppgiftslämnande. De arbetsgivare som saknar lönesystem eller har lönesystem som inte fungerar för automatisk överföring av månadsuppgifter får registrera månadsuppgiften via ett elektroniskt deklarations- formulär på webb. Även dessa arbetsgivare kan välja när och hur de vill lämna månadsuppgift fram till deklarations- dagen. Arbetsgivare som betalar ut lön under en månad, kan lämna uppgifter till i samband med varje löneutbetalning. De lämnade uppgifterna kommer sedan att summeras av för en viss anställd och en viss kalender- månad. Dessa uppgifter kommer att ligga till grund för arbets- givardeklarationen. Senast den 12:e i en kalendermånad (med vissa undantag) ska arbetsgivaren lämna arbetsgivardeklaration. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet kommer att summera de uppgifter som har lämnats av en viss arbetsgiv- are/uppgiftslämnare. Summan av alla månadsuppgifter som lämnats av arbetsgivaren/uppgiftslämnaren förs över till respektive fält i den elektroniska arbetsgivardeklarationen. överför sedan underlaget till arbetsgivardeklarationen till arbetsgivaren/upp- giftslämnaren som därefter ska skriva under deklarationen. Som framgår ovan är lämnandet av månadsuppgift och lämnandet av arbetsgivardeklaration två skilda händelser. Ingiv- andet av månadsuppgift och arbetsgivardeklaration kan ske om det är en fördel för arbetsgivaren/uppgifts- lämnaren, men det kan också samordnas om det är att föredra för arbetsgivaren/uppgiftslämnaren. 8.2.4Rättelse av lämnade månadsuppgifter Förslag: En lämnad månadsuppgift ska kunna ändras eller rättas fram till den tidpunkt då arbetsgivardeklaration för månaden har kommit in till . Genom införandet av ett system med månadsuppgifter ges en möjlighet att rätta lämnade uppgifter. Arbetsgivaren ska kunna lämna rättade uppgifter fram till dess att arbetsgivardeklarationen har kommit in till . Det är de månadsuppgifter som då är aktuella som kommer att utgöra uppgifter i arbetsgivardeklara- tionen. Det ankommer på att meddela de närmare föreskrifter som behövs angående rättelse av lämnade uppgifter. En arbetsgivare eller annan uppgiftslämnare måste efter det att beslut fattats av om arbetsgivardeklaration, på samma sätt som gäller , begära omprövning av lämnade uppgifter om han eller hon upptäcker att uppgifter som lämnats i arbets- givardeklarationen behöver korrigeras. En sådan begäran kan göras antingen genom att en ny deklarationsblankett med nya uppgifter ges in eller genom att ändringen beskrivs i en handling som ges in till . Ett beslut måste sedan fattas av för att ett tidigare beslut ska kunna ändras. Av slut- rapport om Månadsuppgift och skattedeklaration framgår att ett stort antal yrkanden om omprövningar av tidigare lämnade skattedeklarationer kommer in till verket och att denna hantering tar stora resurser i anspråk. 8.2.5Arbetstagares och andra inkomsttagares möjlighet att ta del av lämnade uppgifter Förslag: Den som erhållit ersättning ska via en e-tjänst kunna se innehållet i de månadsuppgifter som arbetsgivare och andra uppgiftslämnare har lämnat till . I månadsuppgiften ska arbetsgivaren/uppgiftslämnare redovisa hur mycket av ersättningen i form av skatteavdrag som ska tillgodo- räknas arbetstagaren som preliminär skatt. Arbetstagare och andra som erhållit skattepliktig ersättning ska med e-legitimation via en e-tjänst på , t.ex. Min sida, kunna kontrollera att skatteavdraget har redovisats till . Genom att kunna kontrollera uppgifterna ökar tryggheten för arbetstagare och andra inkomsttagare om att skatteavdrag har redovisats och den risk som de arbetstagare som inte sparar sina lönespecifikationer löper försvinner. Det ska då redan månaden efter löneutbetalningen vara möjligt att kontrollera att avdragen skatt har redovisats till . Förslag: Om ersättning avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser. Ett tillägg om detta införs i 15 kap. 9 § förslag till skatte- förfarandelag. Månadsuppgift ska, som framgår av förslaget i avsnitt 8.2.3, lämnas senast den 12:e efter den kalendermånad uppgiften avser förutom för månaderna . När det gäller redovisningen till av inkomst av tjänst gäller kontant- principen, dvs. inkomster ska tas upp till beskattning när de blir tillgängliga för lyftning eller på annat sätt kommer den skatt- skyldige till del. Det innebär att en månadsuppgift som exempelvis lämnas ska innehålla de inkomster som blev tillgängliga för den anställde . Den uppgift som lämnas som månadsuppgift kommer i normal- fallet avse lön eller annan ersättning för föregående månad. Om ersättningen avser annan tid än den aktuella månaden bör uppgifts- lämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser. Detta blir bl.a. aktuellt om den ersättning som redovisas i månads- uppgiften påverkats av något som har karaktären av en engångs- betalning, t.ex. en bonus, en retroaktiv lön, ett avgångsvederlag eller liknande som gör att redovisningen avviker från vad som är normalt för den anställde. Det bör då markeras i månadsuppgiften. Syftet med markeringen är att de myndigheter som sedan ska använda sig av månadsuppgiften ska kunna se avvikelser från det normala. En avvikelse från den normala ersättningen ska synliggöras i månadsuppgiften genom att utbetalaren anger att ersättningen även avser annan tid än den aktuella månaden och den tidsperiod ersättningen avser. Även andra ersättningar än lön (KU 18) kan avse annan tid än månaden innan den månad då månadsuppgiften lämnas. Som exempel kan nämnas arbetslöshetsersättning som i vissa fall betalas ut . Även vissa ersättningar från Försäkrings- kassan kan avse annan tid än föregående månad. När det gäller dessa ersättningar ska myndigheten/arbetslöshetskassorna ange vilken period ersättningen avser om den avser annan tid än föregående månad. Förslag: Huvudarbetsgivarens skyldighet att göra ett förhöjt skatteavdrag tas bort. Möjligheten kvarstår dock. En ändring görs i 11 kap. 22 § förslag till skatteförfarandelag. Som framgår av avsnitt 7.3 ska den som betraktas som huvud- arbetsgivare göra ett skatteavdrag med högre belopp om den som tar emot ersättningen begär det. Detta framgår av 8 kap. 7 § SBL (11 kap. 22 § förslag till skatteförfarandelag). Förhöjt skatteavdrag kan vara ett sätt att undvika kvarstående skatt som arbetstagaren i annat fall kan få till följd av extrainkomster eller liknande. Alterna- tivet är att den som tar emot ersättning gör egna inbetalningar till sitt skattekonto under inkomståret vilka kommer att föranleda överskott och ränta på kontot. Utredningen anser att skyldigheten för arbetsgivaren att göra ett sådant förhöjt skatteavdrag bör avskaffas främst av det skälet att det är en administrativ börda för arbetsgivaren. Möjligheten ska dock finnas kvar men avdrag ska då ske på frivillig basis. En ytterligare möjlighet skulle vara att arbetstagaren själv vänder sig till och begär ytterligare skatteavdrag. Förslag: Månadsuppgifterna ska ligga till grund för och i relevanta delar anges av i den elektroniska arbetsgivardeklarationen. En ny bestämmelse om detta införs i 38 kap. förslag till skatteförfarandelag. Arbetsgivardeklaration ska enligt 10 kap. 9 § SBL (26 kap. 2 § förslag till skatteförfarandelag) lämnas av den som har varit skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter, se vidare avsnitt 4.3. En arbetsgivardeklaration ska lämnas för varje redo- visningsperiod som i de flesta fall är en månad. För att upprätta arbetsgivardeklarationen sammanställer arbetsgivaren uppgifterna på arbetstagarnivå. I arbetsgivardeklarationen redovisas den sammanlagda ersättningen från vilken utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag och sammanlagt avdraget belopp, 10 kap. 17 § SBL (26 kap. 19 § förslag till skatteförfarandelag). Månadsuppgifterna ska ligga till grund för arbetsgivardeklara- tion på samma sätt som sker när det gäller allmän själv- deklaration. Beloppen i månadsuppgifterna kan då summeras av och överföras till de elektroniska arbetsgivar- deklarationerna. På det sättet försvinner en del av arbetsgivarnas arbete med att fylla i arbetsgivardeklarationen för den som väljer att deklarera elektroniskt med e-legitimation. Risken för felaktigt deklarerade belopp till följd av summerings- och beräkningsfel minskar då väsentligt. Antalet sådana fel i skattedeklarationerna avseende uppgick sammanlagt till ungefär 147 000, varav 61 000 avsåg moms, 57 000 arbetsgivaravgifter och 29 000 avdragen skatt. Summerings- och beräkningsfel kan dock uppkomma för dem som fortsättningsvis lämnar sin arbetsgivardeklaration på papper. När uppgifterna i arbetsgivardeklarationen har hämtats från månadsuppgifterna och av angetts i den elektroniska arbetsgivardeklarationen måste arbetsgivaren underteckna deklara- tionen. Detta ska ske antingen med e-legitimation vid elektroniskt uppgiftslämnande eller när månadsuppgift och arbetsgivar- deklaration lämnas på papper med undertecknande av behörig företrädare för det aktuella företaget. Elektronisk arbetsgivar- deklaration kan även undertecknas av registrerade ombud. Av 11 kap. 16 § SBL (53 kap. 2 § i förslag till skatteförfarande- lag) följer att om en arbetsgivardeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses ett beslut om skatten ha fattats i enlighet med deklarationen. Avdragen skatt, arbetsgivaravgifter, mervärdes- skatt och punktskatt som redovisas i en arbetsgivardeklaration ska ha betalts senast som arbetsgivardeklarationen ska ha kommit in till . Ansvaret för att det sker ligger på arbetsgivaren. 8.2.10Vilka nya uppgifter måste lämnas ? Förslag: Om det i den ersättning som har getts ut ingår sjuklön eller kompletterande ersättningar vid föräldraledighet eller sjukdom ska dessa uppgifter anges särskilt i månadsuppgiften. Om ersättningen avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange även detta samt vilken period ersättningen avser. Innehållet i den årliga kontrolluppgiften är enligt nuvarande regler utformat för behov med undantag av arbetsställe- nummer som är en uppgift som SCB efterfrågar. De uppgifter som ska lämnas är bl.a. värdet av ersättningar och förmåner, om ersättningen är underlag för arbetsgivaravgifter eller egenavgifter, den tid ersättningen eller förmånen avser, vilka slag av förmåner som har getts ut, olika uppgifter om bilförmån, kostnads- ersättningar och hyresersättningar. kommer även i fortsättningen att ha behov av samtliga dessa uppgifter och de bör därför ingå i månadsuppgiften. För att avgöra vilka ytterligare uppgifter som ska ingå i månads- uppgiften måste hänsyn tas till vilka behov de andra myndigheterna som kommer att kunna ta del av månadsuppgiften har eller kommer att ha, se vidare kap. 10. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, S 2010:04), tillsattes . Kommittén ska bl.a. utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Utgångspunkten ska vara att inkomstunderlaget baseras på historiska (faktiska) inkomster. Av utredningsdirektiven, 2010:48, framgår att kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av SGI, baserad på historiska inkomster och att kommittén ska samråda med Månadsuppgifts- utredningen. Utredningen har samrått med den parlamentariska social- försäkringsutredningen, se vidare avsnitt 4.6.2. Utgångspunkten för kommitténs förslag ska vara att inkomstunderlaget för SGI ska baseras på historiska inkomster. Utredningen måste med anledning av detta överväga vilka uppgifter kan komma att behöva om ett sådant nytt system införs. Utgångspunkten för dessa överväganden bör även i fortsättningen vara att underlaget för socialförsäkringsförmånerna ska vara de inkomster som ingår i den nuvarande kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst. Vissa delar bör dock hanteras särskilt. Det gäller vissa kompletterande ersättningar vid föräldraledighet och sjukdom samt sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Om de komplette- rande försäkringsersättningarna skulle ingå i underlaget skulle detta kunna leda till överkompensation. När det gäller sjuklön måste även denna redovisas särskilt.