sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — eller sexuell läggning. Närmare föreskrifter om ut- bildningsanordnarens skyldig- heter finns i 15 och 16 §§. Närmare föreskrifter om ut- bildningsanordnarens skyldig- heter finns i 15 och 16 §§. Att förebygga och förhindra trakasserier avses i 14 § ska vidta åtgärder avses i 14 § ska vidta åtgärder för att förebygga och förhindra för att förebygga och förhindra att något barn eller någon elev att någon student som deltar i eller student som deltar i eller eller söker till verksamheten ut- sätts för trakasserier som har för trakasserier som har samband samband med kön, etnisk tillhö- med kön, etnisk tillhörighet, reli- righet, religion eller annan tros- gion eller annan trosuppfattning, funktionshinder eller sexuell lägg- eller sexuell läggning eller för ning eller för sexuella trakasserier. avses i 14 § ska upprätta avses i 14 § ska upprätta en plan med en översikt över de en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att dels åtgärder som behövs för att dels främja lika rättigheter och möj- främja lika rättigheter och möj- ligheter för de barn, elever eller ligheter för de studenter som del- studenter som deltar i eller söker tar i eller söker till verksamheten, till verksamheten, oavsett kön, oavsett kön, etnisk tillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller religion eller annan trosuppfatt- ning, funktionshinder eller sexu- tionshinder eller sexuell läggning, ell läggning, dels förebygga och dels förebygga och förhindra tra- förhindra trakasserier som avses kasserier som avses i 15 §. i 15 §. Planen ska innehålla en nen ska innehålla en redogörelse redogörelse för vilka av dessa åt- för vilka av dessa åtgärder som naren avser att påbörja eller genomföra under det kommande En redovisning av hur de pla- nerade åtgärderna enligt första stycket har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. En redovisning av hur de pla- nerade åtgärderna enligt första stycket har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att 6 kap. 1–3 §§ samt 6–14 §§ ska ha följande lydelser. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Åtgärder mot kränkande behandling Ändamål och tillämpningsområde 1 § Detta kapitel har till ändamål Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande behand- att motverka diskriminering, tra- ling av barn och elever. kasserier och andra former av kränkande behandling av barn utbildning och annan verksam- utbildning och annan verksam- het enligt denna lag. het enligt denna lag. Bestämmelser om förbud m.m. mot diskriminering i samband med verksamhet enligt denna lag finns i diskrimineringslagen (2008:567). I detta kapitel avses med –elev: utöver vad som anges i1 kap. 3 § den som söker annan utbildning än förskola enligt denna lag, –barn: den som deltar i eller söker plats i förskolan eller annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap., –personal: anställda och upp- dragstagare i verksamhet enligt denna lag, och I detta kapitel avses med –elev: utöver vad som anges i1 kap. 3 § den som söker annan utbildning än förskola enligt denna lag, –barn: den som deltar i eller söker plats i förskolan eller annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap., –personal: anställda och upp- dragstagare i verksamhet enligt denna lag, Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett mål- inriktat arbete för att för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter för de barn och elever som deltar i eller söker till verk- samheten, oavsett kön, etnisk till- hörighet, religion eller annan tros- uppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsöverskri- dande identitet eller ålder.Huvudmannen ska även be- driva ett målinriktat arbete för att motverka andra former av krän- kande behandling av barn och elever.Närmare föreskrifter om detta finns i 7 och 8 §§. – kränkande behandling: ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimine- ringslagen (2008:567) kränker ett barns eller en elevs värdighet. –diskriminering: diskrimine- ring enligt 1 kap. 4 § diskrimi- neringslagen (2008:567) och –andra former av kränkande behandling: ett uppträdande som utan att vara trakasserier kränker ett barns eller en elevs värdighet. Målinriktat arbete 6 § Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett mål- inriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Närmare föreskrifter om detta finns i 7 och 8 §§. och förhindra diskriminering, trakasserier och andra former Huvudmannen ska se till att Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande och elever som deltar i eller söker främja lika rättigheter och möjligheter för de barn och elever som deltar i eller söker till verk- samheten, oavsett kön, etnisk till- hörighet, religion eller annan tros- uppfattning, funktionshinder, sexu- ell läggning, könsöverskridande identitet eller ålder,2. förebygga och förhindra tra- kasserier samt andra former av kränkande behandling av barn och elever.Planen ska även innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som huvudmannen avser att påbörja eller genomföra . En redogö- relse för hur de planerade åtgär- derna har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. till verksamheten utsätts för dis- kriminering, trakasserier och andra former av kränkande behandling. Plan mot kränkande behandling 8 § Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som avses att påbörjas eller genomföras . En redogö- relse för hur de planerade åtgär- derna har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. Förbud mot diskriminering, len får inte utsätta ett barn eller len får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behand- en elev som deltar i eller söker till verksamheten för diskriminering, trakasserier eller andra former av En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för diskriminering, trakasserier eller andra former av kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att Förbudet i 9 § hindrar inte 1. tillämpning av bestämmel- ser som tar hänsyn till ålder i fråga om förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg, utbildning i för- skoleklass, i det obligatoriska skol- väsendet eller i en fristående skola som motsvarar , sär- skolan eller specialskolan, eller 2. särbehandling på grund av ålder, om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Skyldighet att anmäla, utreda Skyldighet att anmäla, utreda och vidta åtgärder mot och vidta åtgärder mot diskriminering, trakasserier och andra former av kränkande 10 § En lärare, förskollärare eller annan personal som får känne- dom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för krän- kande behandling i samband med verksamheten är skyldig att an- mäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verk- samheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvud- mannen är skyldig att skynd- samt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkning- arna och i förekommande fall anmält eller påtalat ett så- dant handlande,2. medverkat i en utredning enligt lagen, eller3. avvisat eller fogat sig i tra- kasserier eller sexuella trakasserier från den som påstås ha diskrimi- nerat. vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra krän- kande behandling . Första stycket första och andra meningarna ska tillämpas på mot- svarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakas- serier på sätt som avses i diskri- mineringslagen (2008:567). För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skol- enhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. skyndsamt utreda omständighe- terna kring de uppgivna kränk- ningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäli- gen kan krävas för att förhindra diskriminering, trakasserier eller andra former av kränkande be- handling . För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skol- enhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Förbud mot repressalier 11 § Huvudmannen eller persona- len får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medver- kat i en utredning enligt detta kapitel eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med be- stämmelserna i kapitlet. Om huvudmannen eller per- sonalen åsidosätter sina skyldig- heter enligt 7, 8, 9, 10 eller 11 § ska huvudmannen dels betala ska- destånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet. Skade- stånd för kränkning i andra fall än vid repressalier lämnas dock inte, om kränkningen är ringa. Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort. Om ett barn eller en elev som anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling enligt 9 § eller repressalier enligt 11 §, visar omständigheter som ger anled- ning att anta att han eller hon har blivit utsatt för sådan behand- ling, är det huvudmannen för verksamheten som ska visa att kränkande behandling eller re- pressalier inte har förekommit. lier inte har förekommit. Talan ska väckas från det att den påtalade hand- lingen företogs eller en skyldighet senast skulle ha fullgjorts. I annat fall är rätten till talan förlorad. Om talan avser ett barn eller en elev som var när handlingen företogs eller skyldig- heten senast skulle ha fullgjorts räk- nas tidsfristen enligt första stycket från den dag då personen fyllde . 1Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt betänkandets innehåll och disposition Jämställdhet i skolan handlar om att reellt ge flickor och pojkar lika makt och möjlighet till lärande och utveckling. Flertalet elever trivs bra i skolan, men det gäller tyvärr inte alla elever. Många elever inhämtar goda kunskaper och växer som individer i skolan, men dessvärre inte alla elever. Runt om i vårt land arbetar ett stort antal människor engagerat för att förbättra skolan. Detta förbättrings- arbete handlar exempelvis om att förbättra kvaliteten i skolans undervisning och elevernas kunskaper, eller om att göra skolan till en trygg plats att vistas i för alla elever. En jämställd skola är en skola där både flickor och pojkar trivs, utvecklas och lär sig mycket. I skolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan grupperna flickor respektive pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor, och får därför sämre betyg. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa – särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Flickor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Pojkar framstår som mer aktiva än flickor när det gäller att behandla andra illa. Ord som hora, bögjävel eller kärring kan användas för att förtrycka genom att framställa vissa människor som mindre värda. Sexualiserad mobb- ning förekommer och kan även bestå av olika former av fysiska övergrepp. En belysning av dessa problem återfinns i vårt del- Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt .. betänkande Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Psykiska problem har blivit vanligare bland ungdomar av båda könen de senaste två decennierna. som tidigare är det fler flickor än pojkar som mår dåligt. Flera studier har visat att flickor oroar sig mer för sitt utseende och sin kroppsvikt än pojkar. För många flickor försämras kroppsbild och självkänsla i samband med puberteten. Även dessa problem beskrivs i vårt ovan nämnda del- betänkande. Olika normer kopplade till kön kan göra det svårt för individer att fullt ut utveckla sina intressen och förmågor, och könsnormer kan alltså också ligga till grund för exempelvis sexuella trakasserier och kränkningar. Lärande, psykisk hälsa och identitetsutveckling är nära förknippade med varandra. Att uppnå ett bra klimat och bra relationer i skolan, mellan elever och mellan personal och elever, är en demokratisk fråga som har stort egenvärde. Men det är också en förutsättning för att nå framgång i skolans kunskapsuppdrag. Det bör understrykas att det finns uttryck för brist på jäm- ställdhet som kan vara svåra att upptäcka, mäta och kvantifiera. Pojkarna kanske dominerar på skolgården och i korridoren, medan flickorna i viss mån tar för sig inne i klassrummet? Flickorna kanske blir tafsade på, eller verbalt kränkta, medan pojkar får utstå homofoba tillmälen och fysiskt våld? Kanske bär den bristande jämställdheten i skolan en del av ansvaret för att flickor som grupp från tonåren har sämre självkänsla? Kan det vara så att pojkars själv- känsla sällan diskuteras eftersom pojkars möjlighet att uttrycka känslor är begränsad? Kan det stämma att grupper av pojkar som tidigt i skolåldern har svårt att hänga med i undervisningen ofta får otillräckligt med stöd? Jämställdhet handlar om makt och skillnad. Det är naturligt att diskussionen om jämställdhet i skolan handlar om det sociala sam- spelet i klassrummet, mellan elever samt mellan skolans personal och eleverna. Men det finns även viktiga jämställdhetsaspekter på skolans ämnen och på ämnesdidaktiken. Om skolan via läro- böckerna och undervisningen i de olika ämnena ger en enkönad bild av exempelvis historien, litteraturhistorien eller samhällskun- skapen, innebärande att i huvudsak endast männens erfarenheter representeras, så är detta ett allvarligt jämställdhetsproblem. Skolan som institution kan ses som en spegel av samhället i övrigt. På strukturell nivå är fortfarande mannen och det manligt kodade överordnat på många av samhällets områden. Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt .. mönster uppstår i skolan, så länge det omgivande samhället inte är jämställt. erbjuder skolan också en möjlighet till en – ett rum där andra relationer och förhållanden kan råda än de som gäller utanför skolan. Kön och genus i skolan förr och nu Utvecklingen av skolans jämställdhetsarbete över tid gick flertalet flickor och pojkar i en köns- separerad skola. Flickor och pojkar skulle formas för olika roller, och därför ansågs ha behov av att olika slags kunskaper och färdig- heter. Detta synsätt kom dock gradvis att förändras. fick flickor och pojkar i stort sett samma undervisning i de könsseparerade skolorna. Men det var först sent som intresset för skola och kön uttalat syftade till att skapa likvärdiga rättigheter, möjligheter och skyldigheter för flickor och pojkar i skolan. innebar en radikal förändring av den officiella policyn för skolan. Särskilt tydligt blev detta läro- plan (Lgr 69) då skolan gavs i uppdrag att aktivt motverka tradi- könsroller. och framåt har diskussionen om kön i utbild- ningssammanhang i hög utsträckning handlat om jämställdhet. Alla individer oavsett kön ska ges samma möjligheter och behandlas lika, under förutsättning att det inte finns några relevanta olikheter mellan individerna som nödvändiggör olika behandling och olika möjligheter. Brist på jämställdhet förknippas historiskt sett och fort- farande i första hand med flickors eller kvinnors underordnade ställning. har dock pojkarnas sämre skolprestationer blivit en av de mest diskuterade jämställdhetsfrågorna i skolan. har nya teorier utvecklats inom den forskning som rör skola och kön, och nya sätt att förstå och arbeta med genus- eller könsskillnader har även i viss utsträckning uppstått i skolans praktik. I den nyare forskningen och även under senare års arbete med att ge eleverna samma makt och möjligheter i skolan, har större vikt lagts vid sambandet mellan elevernas kön och andra särskiljande faktorer, såsom socioekonomisk bakgrund, etnicitet, sexuell läggning etcetera. I analysen har således variabeln kön i större utsträckning än tidigare kompletterats med andra variabler. Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt .. satsningar på jämställdhet i skolan och förskolan Frågan om jämställdhet inom utbildningsområdet är inte någon ny fråga. I propositionen om jämställdhetspolitiken inför 1990-talet 1987/88:105) anförs: Ungdomsskolan har enligt läroplanerna till uppgift att verka för jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. I de rapporter om jämställd- hetsinsatser i skolan som gjorts , bl. a. av flera läns- skolnämnder, uppges genomgående att jämställdhetsfrågor har behandlats marginellt eller oftast inte alls i grundutbildning och fortbildning av lärare. Alltför ofta tycks jämställdhetsfrågorna i skolan ha blivit tillfälliga och lösryckta inslag i en i övrigt oförändrad miljö. Erfarenheterna från bl.a. projektverksamhet talar för att arbetet för jämställdhet måste bedrivas långsiktigt och ta fasta på bearbetning av förhållningssätt bland den berörda personalen och inte bara bland eleverna. Ett flertal forskningsrapporter tyder på att lärare i skolan tenderar att bemöta eleverna utifrån traditionella värderingar av vad som för- väntas av pojkar och vad som förväntas av flickor. Det är angeläget att dessa mönster ytterligare belyses i fortsatt forskning. Även läromedlen uppvisar brister ur jämställdhetssynpunkt. Gjorda granskningar visar att t.ex. bildurval och val av exempel i många läroböcker speglar tradi- könsrollsuppfattningar. I propositionen angavs följande mål för jämställdheten inom skolan . Andelen intagna av underrepresenterat kön bör öka till i de utbildningar där flickor respektive pojkar nu utgör . Som exempel på sådana utbildningar kan nämnas el-teleteknisk linje och social servicelinje. I försöksverksamhet med treårig industriteknisk linje bör andelen flickor uppgå till minst en femtedel av de intagna. I försöksverksamhet med treårig social service- och omvård- nadslinje bör andelen pojkar uppgå till minst en femtedel av de intagna. På fyraårig teknisk linje bör andelen flickor öka till minst en tredjedel av de intagna. Andelen studieavbrott bland flickor på pojkdominerade linjer bör inte vara högre än bland pojkarna på dessa linjer. Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt .. lämnade en arbetsgrupp departe- mentspromemorian Vi är alla olika (Ds 1994:98). Promemorian låg till grund för regeringens proposition Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164). Pro- positionen innebar att jämställdhet skrevs in som begrepp i skol- lagen. Vidare slog regeringen fast att jämställdhet mellan könen bör lyftas fram som en pedagogisk fråga, som förutsätter grund- läggande kunskaper om rådande könsmönster. Vidare framhåller regeringen att alla lärare bör få kunskaper om genus, om jämställd- hetsfrågor och om hur undervisningen kan utformas så den mot- svarar båda könens förutsättningar och intressen. Slutligen lyfter regeringen fram att jämställdhetsfrågorna bör uppmärksammas i den statliga rektorsutbildningen. och avsattes medel för jämställdhet i förskolan: Delegationen för jämställdhet i förskolan fördelade medel till projekt för jämställdhet i förskolan och lämnade två betänkanden: Den könade förskolan (SOU 2004:115) och Jämställd förskola (SOU 2006:75). publicerade publikationen Köns- skillnader i utbildningsresultat (, 2005). publicerade Könsskillnader i måluppfyllelse och utbild- ningsval (, 2006a). Aktuella satsningar på jämställdhet i utbildning Riksdag och regering har tillfört medel motsvarande för en särskild jämställdhetssatsning –2010. En hel del av de resurser som avsatts har kommit utbildnings- området till del. Särskilt kan följande satsningar på jämställdhet i utbildning nämnas (prop. 2009/10:1). Regeringen har gett i uppdrag att genomföra utveck- lingsinsatser inom jämställdhetsområdet i skolan. Uppdraget omfattar bland annat att sprida kunskap om kön och skolfram- gång, stärkt elevhälsa, fortbildning av lärare och annan skol- personal om hederstraditioner samt om sex- och samlevnads- undervisning. Uppdraget omfattar såväl det offentliga skol- väsendet som motsvarande fristående utbildningsverksamheter. Kostnaden för insatsen beräknas uppgå till . Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt .. Regeringen har även tillsatt Delegationen för jämställdhet i hög- skolan (dir. 2009:7). Delegationen ska stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Delegationen ska särskilt uppmärksamma och motverka könsbundna utbild- ningsval till högskolan och den minskade andelen män som söker sig till högre utbildning. Delegationen ska även uppmärk- samma skillnader mellan kvinnor och män vad avser studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen samt kvinnors och mäns skilda möjligheter till forskarkarriär och den ojämna könsfördelningen på högre befattningar inom högskolan. Kost- naderna för delegationen beräknas till . Regeringen har vidare tillfört resurser till arbetet med jämställd- hetsintegrering i kommunala verksamheter. Kommuner och Landsting (SKL) har fördelat totalt 2008–2010 för denna verksamhet. Syftet är att uppnå en kvalitetssäkring av offentligt finansierade verksamheter på kom- munal och landstingsnivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov. Denna satsning är inte specifikt riktat mot skolan, men en del av satsningen kommer direkt eller indirekt skolan till del. Förståelsen av och förklaringar till könsskillnader och brist på jämställdhet Jämställdhet råder när män och kvinnor har samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Definitionen verkar vid första påse- ende enkel, men när den i olika situationer ska tillämpas och omsättas i praktiskt jämställdhetsarbetet, så inrymmer den i själva verket en mängd olika tolkningsmöjligheter. Begreppet genusordning är centralt i diskussionen om jäm- ställdhet. Vi ska här ge en beskrivning av hur begreppet har definierats i forskningen. Genusordningen eller genussystemet erbjuder ett analysverktyg för tillämpning på samhällsnivå, och inte för tillämp- ning i relationer på individnivå. Begreppet genusordning kan användas neutralt beskrivande och beteckna de regler och normer som särskiljer och identifierar kvinnor och män i ett samhälle, en kultur eller en miljö. Om det exempelvis finns en förväntan om att pojkar ska busa i skolan, och att flickor ska vara ordentliga, så är detta alltså uttryck för den rådande genusordningen. Ofta läggs dock ett antagande om en Jämställdhet i skolan - några utgångspunkter samt .. orättfärdig maktfördelning mellan könen, där kvinnan är under- ordnad mannen, in i begreppet som sådant. Genusordningen är allestädes närvarande, men dess innehåll och konsekvenser kan variera och rum. Begreppet jämställdhet är ett normativt begrepp, som explicit föreskriver ett bestämt innehåll i genusordningen – båda könen ska ges lika eller jämbördiga villkor. (, 2009). Enligt teorin om genussystemet innebär den rådande genus- ordningen att mannen på en strukturell nivå är överordnad kvinnan. Det finns enligt denna teori många exempel på den manliga över- ordningen i vårt samhälle. Enligt denna teori försvåras övergångar mellan könskategorierna genom att kvinnliga och manliga egen- skaper polariseras och tillskrivs motsatta egenskaper och verksam- hetsområden. De olika egenskaperna ges sedan olika värden där mannen är norm och högre värderad än kvinnan. Genom de två logikerna isärhållande och hierarkisering upprätthålls genus- systemet (, 1988). Det är svårare att välja bort det som är högre värderat till förmån för det med lägre värde, än tvärtom.