sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — 86Utredningens samtal med skolledningen för Rugvaengets Skole, . fråga.87 VISO kan, förutom att bistå i rådgivningen med egna experter, också hjälpa den sökande kommunen att få kontakt med experter i andra kommuner.88 De fungerar då som en mäklar- funktion. Beslut om att inhämta råd från VISO fattas av kom- munen efter samråd med föräldrarna. VISO ska inte fatta beslut om placering i en viss skolenhet, utan enbart vara rådgivande. Orga- nisationen finns på fem orter i landet.89 VISO inrättades i samband med kommunreformen då kommunerna övertog allt ansvar för specialundervisning. Kommunerna har inte utnyttjat VISO i sär- skilt stor utsträckning. Som en följd av den låga efterfrågan har därför resurser överförts från VISO till kommunerna.90 87§21 Bekendtgorelse om folkeskolens specialundervisning og anden specialpedagogisk bistand, Bekendtgorelse nr. 88Utredningens samtal med företrädare för , , 89www.servicestyrelsen.dk/viso, sidan hämtad: . 90Utredningens samtal med företrädare för , , . 3 Målgruppen - i förändring Utredningen ska enligt direktiven föreslå hur specialskolans målgrupp kan formuleras för att bättre svara mot den elevgrupp som har behov av den tvåspråkiga miljö som specialskolan kan erbjuda. Utredningen ska också bedöma om den föreslagna för- ändringen föranleder andra ändringar i regleringen för mottagande i specialskolan och i så fall lämna nödvändiga förslag. Enligt direktiven finns även behov av att göra en heltäckande översyn av specialskolan. Av den utveckling som har skett i praktiken framgår att elever som är döva eller hörselskadade tas emot i specialskolan utifrån ett önskemål om en tvåspråkig undervisningsmiljö, trots att eleven faktiskt kan gå i eller grundsärskolan. Utredningen konstaterar att det i samtliga styrdokument, som avser special- skolan, tydligt anges att målet för specialskolan är att elever som är döva eller hörselskadade ska bli tvåspråkiga. Svensk språkforskning ger stöd för att elever som har ett behov av en tvåspråkig miljö ska erbjudas en sådan. Det är därför rimligt att mottagandet i special- skolan formuleras så att elever som är döva eller hörselskadade ska tas emot i specialskolan om de har behov av en anpassad under- visningsmiljö. Här inryms såväl behov av tvåspråkighet i en teckenspråkig miljö som andra anpassningar som eleven kan ha behov av. Utredningen har även kommit fram till att elever som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funk- tionsnedsättning eller har en grav språkstörning ska tas emot i specialskolan om de har behov av en anpassad undervisningsmiljö om inte hemkommunen tillgodoser deras behov. Syftet med denna formulering är att lyfta fokus från vad eleven inte klarar av / inte kan göra till att i stället lyfta fram elevens behov och vad hem- kommunen tillgodoser eller inte. Synsättet tydliggör hemkommu- nens ansvar och skyldigheter för sina elever som eleven Målgruppen - i förändring har en rätt att tas emot i specialskolan om inte kommunen tillgodoser behoven. Det saknas författningsstöd för att ta emot elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation i regionskolorna. Det har framkommit att det finns ett behov av att säkra möjligheten för eleverna att fortsätta att gå i regionskolorna och därför föreslår utredningen att även elever med grav språkstörning kan, under vissa förutsättningar, tas emot i region- skolorna. De förändringar som krävs i inskrivningsprocessen är, enligt utredningen, att det i vissa fall inhämtas ett särskilt yttrande från hemkommunen inför mottagande i specialskolan. I de fall där ett yttrande behövs ska kommunen vara skyldig att inkomma med detta på begäran av Specialpedagogiska skolmyndigheten. 3.1Specialskolans nuvarande målgrupp enligt aktuell författning Enligt skollagen,1 är specialskolan till för barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan. De ska tas emot i specialskolan om de är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, är döva eller hörselskadade, eller har en grav språkstörning. Specialskolorna ska ha skolenheter för elever från hela landet (riksskolor) och skolenheter med regionala upptagningsområden (regionskolor). Riksskolorna ska finnas för elever som är dövblinda, eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, döva eller hörselskadade som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en regionskola och elever som har en grav språkstörning. Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver utbildning med särskilda insatser vid riksskolorna. Regionskolorna ska finnas i , , , och Lunds kom- muner. Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela före- skrifter om regionskolornas upptagningsområden.2 17 kap. 6 § skollagen (2010:800), jfr 3 kap. 3 § skollagen (1985:1100). 2Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Se även en kort beskrivning om skolorna i bilaga 4. Målgruppen - i förändring 3.2Den förändrade målgruppen – en utveckling som skett i praktiken Elever som är döva eller hörselskadade Enligt den formulering som finns i skollagen ska en elev tas emot i specialskolan om eleven på grund av sin funktionsned- sättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan. I praktiken har det visat sig att det i hög grad är andra faktorer än att eleven på grund av sin funktionsnedsättning inte kan gå i eller grundsärskolan som styr inskrivningen i special- skolan. I betänkandet Ökad likvärdighet för elever med funk- tionshinder3 samt i Statskontorets rapport4 konstateras bland annat att gränsdragningen mellan målgrupperna för specialskolan, i första hand regionskolorna, å ena sidan, och och grundsärskolan å andra sidan blivit alltmer otydlig. Detta är fallet t.ex. när eleven och vårdnadshavare väljer att söka sig till en tvåspråkig undervisningsmiljö, trots att eleven har förutsättningar att följa undervisningen i sin kommunala eller fristående hemskola. Det har således blivit så att det är elevens vårdnadshavares önskemål om skolform som är av stor betydelse och som i princip styr inskrivningen. Grunden för mottagande i specialskolan är då inte, som lagstiftaren avsett, beroende av om eleven egentligen kan gå i eller grundsärskolan utan grundar sig på en bedömning av behovet av en tvåspråkig undervisningsmiljö. Tolkningen av specialskolans uppdrag har därmed förändrats i förhållande till skollagen. Enligt direktiven bör elever och elevers vårdnadshavare ha möjlighet att välja den skolform man anser bäst tillgodoser elevens behov. Det är dessutom inte acceptabelt att skollagens reglering skiljer sig från hur inskrivningen i praktiken går till. Att inskrivningen sker efter en behovsprövning, efter vårdnads- havares önskemål om att eleven ska vistas i en tvåspråkig under- visningsmiljö, har framkommit vid utredningens studiebesök vid specialskolorna och i samtal med ledamöter i i specialskolan och Rh-anpassad utbildning. Eleverna som tas emot i specialskolan har, utöver ett behov av en 3SOU 2007:87 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. 4Statskontoret (2010), Kommunernas ersättning för elever i specialskolan, rapport 2010:1. Målgruppen - i förändring tvåspråkig miljö, även behov av andra anpassningar i pedagogik och teknik. Enligt Specialpedagogiska skolmyndigheten5 finns det inte någon uttalad gräns för hur grav en hörselnedsättning ska vara för att en elev ska tas emot i specialskolan. Är eleven döv eller har en grav hörselnedsättning, vilket framgår av ett audiogram, tillhör eleven specialskolans målgrupp. Är hörselnedsättningen inte lika uttalad görs en individuell bedömning utifrån elevens behov, där behovet av en fungerande kommunikation och behovet av två- språkighet kommer in. Inför inskrivning i specialskolan är medel- värdet av hörselnedsättningen avgörande tillsammans med var i frekvensfältet hörselnedsättningen ligger. Det kan också finnas en risk för att hörselnedsättningen är progredierande,6 vilket också vägs in i beslutet om inskrivning. I specialskolan finns det elever med medelmåttiga och grava hörselnedsättningar samt elever som är döva. Det finns inte någon statistik från specialskolan över elevernas grad av hörselnedsättning. Efter en CI-operation kan ett audiogram inte tas, utan här är det den språkliga situationen tillsammans med värdet av att utveckla verklig tvåspråkighet som är av betydelse vid nämndens bedömning. Elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk Ytterligare en utveckling som har skett i praktiken och utan författningsstöd, är att hörande elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation tas emot i region- skolorna. Elever med grav språkstörning ska tas emot i en riksskola.7 Generellt sett har inte elever med grav språkstörning behov av teckenspråk för sin kommunikation. Det handlar om en mycket liten grupp och eftersom regionskolorna har undervisning i och på teckenspråk har eleverna tagits emot där för att få del av ämnet. 5Skrivelse från Specialpedagogiska skolmyndigheten, ALL 2010/558. 6Progredierande hörselnedsättning = hörseln blir gradvis sämre. 7Riksskola för elever med grav språkstörning finns i och i (Hällsbo- skolan), se 9 § förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyn- digheten. Målgruppen - i förändring Elever som är dövblinda eller annars är synskadade med ytterligare funktionsnedsättning eller som har en grav språkstörning Även för de övriga elevgrupperna i specialskolans målgrupp gör nämnden i praktiken en behovsbedömning inför mottagande i specialskolan. Vikten i prövningen ligger på behovet av en viss undervisningsmiljö med anledning av funktionsnedsättningen. Det görs härutöver en sammanvägd bedömning av situationen i hem- skolan. 3.3En tvåspråkig miljö som verksamhetsmål i specialskolan erkändes det svenska teckenspråket officiellt som ett språk i och har döva elever i ansetts ha behov av att vara tvåspråkiga för att fungera sinsemellan och ute i sam- hället. []de dels måste behärska sitt visuella / teckenspråk, dels det språk som samhället omger dem med, svenskan.8 Enligt den läroplan som utarbetades skulle eleverna i specialskolan tillförsäkras en utveckling mot tvåspråkighet i teckenspråk och svenska, primärt i dess skrivna form.9 I den därefter följande läroplanen10 är det tvåspråkiga målet för elever som är döva eller hörselskadade i specialskolan tydligt. Här uttalas att specialskolan ska ansvara för att varje döv eller hörselskadad elev efter genomgången specialskola är tvåspråkig, dvs. kan avläsa teckenspråk och läsa svenska samt uttrycka tankar och idéer på teckenspråk och i skrift och kan kommunicera i skrift på engelska. I den nya läroplanen11 och i de nya kursplanerna för special- skolan har verksamhetsmålet för specialskolan än mer förtydligats; att eleverna ska utveckla sin tvåspråkighet. Med tvåspråkighet avses en undervisningsmiljö med talad / skriven svenska och teckenspråk där eleven lär sig att använda språken. Genom denna tvåspråkighet ökar elevens möjligheter till fortsatta studier och delaktighet i 1980/81:100, Budgetpropositionen 1981, bilaga 12, s. 297. 9Läroplan för specialskolan, kompletterande föreskrifter till LGr 80, s. 15 f. 10Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94 s. 11. 11Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Läroplanen träder i kraft . Målgruppen - i förändring I de nya kursplanerna för ämnena svenska och tecken- språk beskrivs detta så här; Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. [] Att som döv och hörselskadad behärska både teckenspråk och svenska är värdefullt för att kunna delta aktivt i samhälls- och arbetslivet. [] Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt teckenspråk och sin svenska parallellt, så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig med båda språken i olika samman- hang och för olika syften. Det innebär att eleverna genom under- visningen ska ges möjlighet att utveckla språken för att tänka, kommu- nicera och lära. Enligt förarbetena till den nya skollagen som ska tillämpas ska specialskolan erbjuda döva eller hörselskadade elever en tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö.12 3.4Behov av ändring i skollagen och annan författning Utredningens förslag: Barn eller elever som är döva eller hörselskadade och som har behov av en anpassad undervis- ningsmiljö ska tas emot i specialskolan. Barn eller elever som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning eller har en grav språk- störning ska tas emot i specialskolan om deras behov av en anpassad undervisningsmiljö inte tillgodoses i eller grundsärskolan. Hörande elever med grav språkstörning som inte kan tillgodogöra sig talat språk och som är i behov av teckenspråk ska tas emot i regionskolorna. 3.4.1Elever som är döva eller hörselskadade och som har behov av en anpassad undervisningsmiljö Sammanfattningsvis konstaterar utredningen att den utveckling som har skett i praktiken, avseende mottagandet i specialskolan av elever med ett uttalat behov av tvåspråkighet, är en naturlig följd av 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 396. Målgruppen - i förändring de verksamhetsmål som specialskolan har enligt läroplanen och kursplanerna. Stöd för elevernas behov av en tvåspråkig undervis- ningsmiljö finns även inom svensk språkforskning. Det är dock inte acceptabelt att mottagande i specialskolan sker utan stöd i skollagen. Elever som är döva eller hörselskadade har ofta även andra behov av anpassning i undervisningsmiljön utöver behovet av en tvåspråkig miljö. Det skulle därför vara olämpligt att föra in en formulering i skollagen som lyder att elever med behov av en tvåspråkig undervisningsmiljö ska tas emot i specialskolan när det egentligen är fråga om att eleven har ett behov av en anpassad undervisningsmiljö. I stället föreslår utredningen att en elev som är döv eller hörselskadad som har behov av en anpassad under- visningsmiljö ska tas emot i specialskolan. I uttrycket anpassad undervisningsmiljö inryms, enligt utredningen, alla individuella behov av anpassningar som eleven har med anledning av sin funktionsnedsättning. Det kan vara fråga om anpassningar i den fysiska miljön, i pedagogik, teknik och tvåspråkighet i en teckenspråkig miljö. Eftersom denna grupp av elever har ett särskilt uttalat kommunikativt behov bör det endast göras en individuell behovsbedömning i samband med mottagandet i specialskolan. Nämnden ska således inte pröva om hemkommunen tillgodoser elevens behov. Utredningens förslag överensstämmer med hur eleverna, som har beskrivit, bedöms vid inskrivningen . Nämnden bedömer bland annat elevens kommunikativa behov och om det är hörselmässigt motiverat att eleven tas emot i specialskolan. Stöd för att särskilja elever som är döva eller hörselskadade finns i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, för funktionshind- rade och Salamancadeklarationen. Grunden för detta är framförallt det kommunikativa behovet – teckenspråket – som denna elev- grupp har. Med utredningens föreslagna ändring i skollagen stöds den prövning vid mottagandet i specialskolan som har utvecklats i praktiken för ovanstående elever. Målgruppen - i förändring 3.4.2Elever som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning eller har en grav språkstörning Utredningen föreslår att en elev som är dövblind eller annars är synskadad och har ytterligare funktionsnedsättning eller har en grav språkstörning ska tas emot i specialskolan om deras behov av en anpassad undervisningsmiljö inte tillgodoses i eller grundsärskolan. Utgångspunkten för att tas emot i specialskolan är, för dessa elever, inte ett behov av att utveckla tvåspråkighet. Grunden för mottagande är svårigheten för en enskild kommun att tillgodose en anpassad undervisningsmiljö för elever med så komplex funktions- nedsättning. När det gäller elever med språkstörning är det inte rimligt att alla elever med grav språkstörning har behov av att tas emot i specialskolan. Dessa elever bör i mycket stor utsträckning kunna gå i eller grundsärskolan i sin hemkommun. Det bedöms vara en mycket liten andel elever med grav språkstörning som bör tas emot i specialskolan. Vid en bedömning av om en elev ska tas emot i specialskolan är grunden, utöver att eleven har en funktionsnedsättning, att en elev inte kan gå i kommunens grundskola eller grundsärskola. Vid en sådan bedömning fokuseras endast på vad eleven klarar av eller inte. Bland annat berörda intresseorganisationer och Special- pedagogiska skolmyndigheten har efterlyst en mer positiv formu- lering i skollagen där fokus tas bort från vad eleven kan. Utredningen anser att det är rimligt att tyngdpunkten i bedömningen vid en prövning av mottagande i specialskolan ska vara elevens individuella behov av att anpassa undervisningsmiljön utifrån dess funktionsnedsättning. En individuell behovsbedöm- ning måste därför göras med detta som utgångspunkt. Särskilda skäl som en säkerhetsventil för att tas emot i specialskolan behövs då inte eftersom nämnden ska göra en helhetsbedömning som täcker elevens alla tänkbara behov. Motiveringen till det nuvarande uttrycket särskilda skäl var följande. Genom att införa särskilda skäl, som en möjlighet att tas emot i specialskolan, menade regeringen att det gav elever och elevens vårdnadshavare en ökad möjlighet att välja skolform. Man nämner t.ex. barnets möjligheter till en social samverkan som bättre kan tillgodoses Målgruppen - i förändring vid en specialskola som ett sådant skäl. Detta är dock avsett att tillämpas som ett undantagsfall.13 Elever i dessa elevgrupper har ofta ett relativt stort behov av en speciellt anpassad undervisningsmiljö. Med uttrycket en anpassad undervisningsmiljö avser utredningen bland annat anpassningar i den fysiska miljön, i pedagogik och språklig miljö. Det ska således vara en anpassad undervisningsmiljö enligt det speciella behov som en viss elev har. Utredningen föreslår vidare att om elevens behov inte tillgodoses i eller grundsärskolan ska eleven tas emot i special- skolan. Det innebär att om elevens behov faktiskt inte tillgodoses i hemkommunens skolor ska eleven tas emot i specialskolan. Det saknas således betydelse om hemkommunen kan tillgodose behovet. Denna formulering är enligt utredningen lämpligare än att bedöma om hemkommunen kan tillgodose elevens behov. Vid den senare formuleringen är det till fyllest att behovet kan tillgodoses i hemkommunen. Konsekvensen av en sådan formulering skulle bli att det vid mottagandet skulle ställas för höga krav och färre elever skulle ha rätt att tas emot i specialskolan. Utredningens avsikt är inte att försvåra för eleven och därför föreslås att eleven ska tas emot om behovet inte tillgodoses i hemkommunens skolor. Avsikten med utredningens formulering är att lyfta fokus från vad eleven inte klarar av / inte kan göra till att i stället lyfta fram elevens behov och vad hemkommunen tillgodoser eller inte.14 Den föreslagna formuleringen överensstämmer i princip med den prövning som nämnden gör . Nämnden har fokus på elevens behov i sin bedömning och tar viss hänsyn till hur det tillgodoses i hemkommunens skolor. Tyngdpunkten ska, som utredningen tidigare påpekat, vara elevens behov. Hemkommunen ska dock ta sitt ansvar och en av utredningens principiella utgångspunkter är elevens rätt att gå i en skola i närheten till sitt hem. Detta bör gälla alla elever och oavsett om eleven har en funktionsnedsättning. För att synliggöra hem- kommunens ansvar för eleven anser utredningen att hemkom- munen i vissa fall, på begäran av Specialpedagogiska skolmyndig- heten, ska yttra sig över elevens aktuella situation. 2007/08:112 Två nya specialskolor – utvidgning av specialskolans målgrupp, s. 11 och s. 16. 14Jfr inte kan tillgodoses i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och inte tillgodoses i 7§ lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Målgruppen - i förändring nämnden som, i sitt beslut om mottagande i specialskolan, avgör om hemkommunen tillgodoser elevens behov. 3.4.3Hörande elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation Utredningen bedömer, efter vad som framkommit under utredningens arbete, att hörande elever som inte kan tillgodogöra sig talat språk kan behöva samma stöd som andra teckenspråkiga. Dessa elever föreslås kunna tas emot av regionskolorna. Teckenspråkig benämns personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation; döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och språkstörda.15 För elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation, och som inte är i behov av sådana särskilda insatser som erbjuds vid riksskolan, är det viktigt att få del av sådan undervisning. Elever som är hörande men som inte kan till- godogöra sig talat språk och som därför är beroende av teckenspråk återfinns bland annat bland elever med diagnoser som dysartri, laryngektomi och afasi. Funktionsnedsättningen kan i varierande grad avse såväl förmågan att förstå språket som förmågan att kunna uttrycka sig språkligt. Beroende på arten och omfattningen av denna typ av funktionsnedsättning finns personer som trots att de är hörande är beroende av teckenspråk. Dessa personer kan vara i behov av insatser av samma slag som andra teckenspråkiga.16 Regionskolorna tar emot elever med grav språk- störning som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation trots att det saknas författningsstöd. Det är en mycket liten grupp elever som har behov av att gå på regionskolorna med anledning av sitt kommunikationsbehov och det är önskvärt att eleverna även fortsättningsvis kan tas emot i regionskolorna. Det är dock inte lämpligt att inskrivningen av eleverna saknar författningsstöd och därför föreslår utredningen här en ändring i förordningen. I den nya skollagen anges att även elever med grav språkstörning kan följa specialskolans kursplan i teckenspråk.18 15SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga – översyn av teckenspråkets ställning, s. 47. 16SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga – översyn av teckenspråkets ställning, s. 153 f. 17Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 1812 kap. 4 § skollagen (2010:800). Se även förslag i regeringens PM (U2011/726/S) som gäller elever som är dövblinda och elever med grav språkstörning i specialskolan. Målgruppen - i förändring Språkstörda elever kan ha behov av teckenspråk och även av en tvåspråkig miljö. Ett språk kan trigga igång ett annat språk.19 Vid , som är en riksskola, tas elever med grav språkstörning emot. Eleverna läser svenska och undervisas inte enligt specialskolans kursplan i teckenspråk. Den stora gruppen av elever med grav språkstörning har inte behov av teckenspråk och inte heller av en tvåspråkig miljö. Vid behov används TAKK - alternativ och kompletterande kommunikation med tecken - i undervisningen. Integration av eleverna i en grundskola är, enligt skolan, ett måste. Elever med grav språkstörning är beroende av att möta andra barn med typisk språkutveckling att ta efter.20 3.5Processen för inskrivning och mottagande enligt aktuell författning och i praktiken i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning Frågan om mottagande i specialskolan prövas av Specialpeda- gogiska skolmyndigheten.21 Inom myndigheten finns det ett sär- skilt beslutsorgan som benämns i spe- cialskolan och för Rh-anpassad utbildning (nämnden).22 Nämnden prövar om ett barn ska tas emot i specialskolan under sin skolpliktstid. Nämnden består av en ordförande samt minst sex och högst tio andra ledamöter.