sou · GZB342 · 2011-05-04 00:00:00 — av mål om allmän eller förenklad fastighetstaxering. Av dessa per- soner ska i fråga om varje kammarrätt minst tre äga kunskap be- träffande värdering av produktiv skogsmark och växande skog, minst två beträffande värdering av vattenfallsfastighet, minst två be- träffande värdering av lantbruksenhet i övrigt och minst två be- träffande värdering av annan taxeringsenhet än lantbruksenhet i öv- rigt. Avgår sådan person , för vilken han har blivit ut- sedd, förordnar regeringen annan person i hans ställe. Ledamot som avses i första stycket ska vara svensk medborg- are. Han får inte vara underårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken. Regeringen meddelar närmare föreskrifter angående inkallande av de särskilda ledamöterna till tjänstgöring i kammarrätt samt angående ordnandet av kammar- rätts arbete med handläggning av mål om allmän och förenklad fastighetstaxering och därmed sam- manhängande frågor. Särskild ledamot får för tid, under vilken han varit inkallad till tjänstgöring, ersättning av statsmedel enligt bestämmelser som med- delas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 11 Senaste lydelse 2001:1218. lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900) att det ska införas tre nya bestämmelser, 10 kap. 13 a–c §§, samt närmast före 10 kap. 13 a § en ny rubrik av följande lydelse. Förvaltningsrätten ska vid be- handling av mål enligt detta kapitel bestå av en lagfaren leda- mot och två sådana särskilda leda- möter som anges i 13 c §. Förvaltningsrätten är dock dom- för utan de särskilda ledamöterna i sådana fall som anges i 2 d § första och andra stycket samt fjärde stycket 1 förvaltningspro- cesslagen (1971:291). Kammarrätten ska vid behand- ling av mål enligt detta kapitel bestå av tre lagfarna ledamöter och två sådana särskilda leda- möter som anges i 13 c §. Kammarrätten är dock dom- för utan de särskilda ledamöterna i sådana fall som anges i § andra stycket 1–3 förvaltnings- processlagen (1971:291) samt vid prövning av mål som är av enkel Regeringen bestämmer antalet särskilda ledamöter för varje för- valtningsrätt och kammarrätt. De särskilda ledamöterna ska ha god kännedom om verk- samhet. De förordnas av reger- ingen . Om en särskild ledamot avgår , utses en ny ledamot för den tid som åter- står. Ändras antalet särskilda leda- möter, får en nytillträdande leda- mot utses än . Domstolen fördelar tjänstgör- ingen mellan de särskilda leda- möterna efter samråd med dem. Denna lag träder i kraft . Av lagen (2011:000) om dom- stolar och domare framgår att ordinarie domare ska anställas med fullmakt. lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:261) om full- maktsanställning dels att 14 § ska upphöra att gälla, dels att 3 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En ordinarie domare ska an- ställas med fullmakt. I 1 § lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare anges vilka domaranställningar som är ordi- narie. Regeringen bestämmer vilka arbetstagare i övrigt som ska an- ställas med fullmakt. Denna lag träder i kraft . 12 Senaste lydelse 2010:1493. lag om ändring i sjölagen (1994:1009) Härigenom föreskrivs att 18 kap. 10 § och 21 kap. 11 § sjölagen (1994:1009) ska ha följande lydelse. Sjöförklaring inom landet hålls Sjöförklaring inom landet hålls 21 kap. 1 § utsetts att vara sjö- 21 kap. 1 § utsetts att vara sjö- domstol som är närmast den domstol som är närmast den hamn eller ort där sjöförklar- hamn eller ort där sjöförklar- Regeringen kan dock för en viss Regeringen kan dock för en viss hamn förordna att en annan av hamn förordna att en annan av behörig, om det är ändamåls- behörig, om det är ändamåls- enligt med hänsyn till trafikför- enligt med hänsyn till trafikför- bindelserna och övriga förhåll- bindelserna och övriga förhåll- Om annat inte följer av denna lag, gäller för sjöförklaring inför domstol lagen (1996:242) om domstolsärenden. Vid sammanträde för sjöför- Vid sammanträde för sjöför- skall rätten bestå av en ska rätten bestå av en lagfaren domare som ordför- lagfaren domare som ordför- ande och två personer med kun- ande och två personer med kun- skap om och erfarenhet av sjö- skap om och erfarenhet av sjö- Åtminstone en av de senare Åtminstone en av de senare bör ha grundlig erfarenhet från bör ha grundlig erfarenhet från tjänst som fartygs- eller maskin- befattning som fartygs- eller befäl på handelsfartyg och ny- maskinbefäl på handelsfartyg och ligen ha utövat en sådan tjänst. ha utövat en sådan tjänst. Rätten utser för varje sjöför- Rätten utser för varje sjöför- från en förteckning som Sjö- från en förteckning som Sjö- 13 Senaste lydelse 1996:268. SOU 2011:42fartsverket upprättar för varje sjöfartsinspektionsdistrikt. Förteckningen ska uppta minst tjugo personer. Om det är ända- målsenligt i ett visst fall att en person med särskild sakkunskap deltar, får rätten tillkalla en så- dan person att inträda som ytter- ligare ledamot i rätten även om han inte är upptagen i förteck- ningen. De särskilda ledamöterna har rätt till ersättning av all- männa medel enligt bestämmel- ser som meddelas av regeringen. fartsverket upprättar för varje sjöfartsinspektionsdistrikt. Förteckningen skall uppta minst tjugo personer. Om det är ända- målsenligt i ett visst fall att en person med särskild sakkunskap deltar, får rätten tillkalla en så- dan person att inträda som ytter- ligare ledamot i rätten även om han inte är upptagen i förteck- ningen. De särskilda ledamöterna skall vara svenska medborgare. Den som är underårig eller i kon- kurstillstånd eller som har för- valtare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken får inte vara ledamot. De särskilda ledamöterna har rätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämmelser som med- delas av regeringen. I , och hålls sjöförklaring för ett svenskt fartyg av den domstol som är behörig enligt det landets lag. I övrigt hålls sjöförklaring I övrigt hålls sjöförklaring utomlands av svensk utlands- utomlands av svensk utlands- myndighet som enligt bemyn- myndighet som enligt bemyn- har sådan behörighet. har sådan behörighet. lämpligen kan ske skall vid sjö- lämpligen kan ske ska vid sjö- förklaringen delta två av myn- förklaringen delta två av myn- kunniga personer, helst svenska, kunniga personer, helst svenska, danska, finska eller norska med- danska, finska eller norska med- borgare, mot vilka inte före- borgare, mot vilka inte före- kommer jäv som gäller mot dom- kommer jäv som gäller mot dom- Är ett deltagande av person Är ett deltagande av person med särskild sakkunskap ända- med särskild sakkunskap ända- målsenligt i ett visst fall, får målsenligt i ett visst fall, får På en ort där be- På en ort där be- av behörig dansk, finsk eller av behörig dansk, finsk eller I fråga om sjöförklaring inför en utlandsmyndighet gäller be- stämmelserna om sjöförklaring vid domstol i tillämpliga delar. Ut- landsmyndigheten får dock inte ta upp ed eller utfärda vitesföre- För en domsaga vars tingsrätt För tingsrätt som får ta upp får ta upp dispaschmål skall Sjö- upprätta en förteckning, förteckning, i vilken tas upp i vilken tas upp minst tolv per- minst tolv personer som är soner som är kunniga i handel kunniga i handel och sjöfart och och sjöfart och som är lämpliga som är lämpliga att tjänstgöra som särskilda ledamöter i dis- ledamöter i dispaschmål. Bland dem som tagits dem som tagits upp i förteck- upp i förteckningen utser rätten ningen utser rätten för varje mål för varje mål tre för tjänstgöring tre för tjänstgöring som sär- som särskilda ledamöter. grund av förfall eller något annat av förfall eller något annat hinder hinder föreskrivet antal leda- föreskrivet antal ledamöter inte möter inte kan utses från för- teckningen, utser rätten någon utser rätten någon annan lämp- annan lämplig person att vara lig person att vara särskild leda- En särskild ledamot skall vara underårig eller i konkurstillstånd eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte Den särskilda ledamoten har moten har rätt till ersättning av rätt till ersättning av allmänna allmänna medel enligt bestäm- medel enligt bestämmelser som melser som meddelas av reger- meddelas av regeringen. 14 Senaste lydelse 1995:1081. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs att 8 kap. 25–27 §§ lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ska ha följande lydelse. Vid prövningen av mål som Vid prövningen av mål som avses i 23 § skall förvaltnings- rätten bestå av två lagfarna leda- rätten bestå av två lagfarna leda- möter och två ekonomiska ex- möter och två ekonomiska ex- Om en av de ekono- Om en av de ekono- sedan handläggningen har på- sedan handläggningen har på- börjats, är rätten ändå domför. börjats, är rätten ändå domför. Första stycket första men- Första stycket första men- ingen gäller inte om något annat ingen gäller inte om något annat följer av 18 § lagen (1971:289) processlagen (1971:291). När kammarrätten prövar mål När kammarrätten prövar mål som avses i 23 § skall kammar- som avses i 23 § ska kammar- rätten bestå av tre lagfarna leda- rätten bestå av tre lagfarna leda- möter och två ekonomiska ex- möter och två ekonomiska ex- Om en av de ekono- Om en av de ekono- sedan handläggningen har på- sedan handläggningen har på- börjats, är rätten ändå domför. börjats, är rätten ändå domför. Kammarrätten är domför utan Kammarrätten är domför utan fall som anges i 12 § andra stycket fall som anges i § andra 1–3 lagen (1971:289) om allmänna 15Senaste lydelse 2009:839. 16Senaste lydelse 2007:881. prövning av mål som är av enkel prövning av mål som är av enkel I övrigt gäller, även i mål som I övrigt gäller, även i mål som i första stycket, (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar i fråga om kam- fråga om kammarrättens sam- behandlingen av frågor om pröv- av frågor om prövningstillstånd ningstillstånd och frågor som be- och frågor som behandlas sam- tidigt därmed ska dock även en dock även en ekonomisk expert ekonomisk expert ingå i rätten, ingå i rätten, om inte målet är av om inte målet är av enkel be- Regeringen, eller den myn- Regeringen, eller den myn- dighet som regeringen be- dighet som regeringen be- dem som skall tjänstgöra som dem som ska tjänstgöra som och 26 §§. och 26 §§. ekonomisk expert deltar i be- ekonomisk expert deltar i be- handlingen av ett mål en om- handlingen av ett mål en om- ständighet som medför att för- ständighet som medför att för- ordnandet skall upphöra att gälla, ordnandet ska upphöra att gälla, fortsätta att gälla i det pågående fortsätta att gälla i det pågående Den som skall tjänstgöra som ekonomisk expert skall vara svensk medborgare och får inte vara un- derårig eller i konkurstillstånd eller enligt 11 kap. 7 § Denna lag träder i kraft . 17 Senaste lydelse 2007:881. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) ska ha följande lydelse. Om rätten vid handlägg- ningen av ett mål i Migrations- överdomstolen finner att avgör- andet kan få stor principiell be- tydelse får målet eller, om det kan ske, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdom- stolen med sju lagfarna leda- möter. Om rätten vid handlägg- ningen av ett mål i Migrations- överdomstolen finner att avgör- andet kan få stor principiell be- tydelse får målet eller, om det kan ske, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdom- stolen med sju lagfarna leda- möter, varvid presidenten eller en ska vara ordförande och övriga ledamöter vara eller ha varit ordinarie domare. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (2007:73) om tingsrätts be- hörighet i vissa fall ska ordet domsaga bytas ut mot domkrets och ordet domsagor mot domkretsar. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) Härigenom föreskrivs att 58 § marknadsföringslagen (2008:486) ska ha följande lydelse. Regeringen förordnar dem som ska tjänstgöra som ekonomiska experter enligt 54 §. Om det medan en ekonomisk ex- pert deltar i behandlingen av ett mål eller ärende inträffar en om- ständighet som medför att förordnandet ska upphöra att gälla, ska förordnandet oberoende därav anses ha fortsatt giltighet för det pågående målet eller ärendet. Den som ska tjänstgöra som ekonomisk expert ska vara svensk medborgare och får inte vara un- derårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i konkurrenslagen (2008:579) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 11 § konkurrenslagen (2008:579) ska ha följande lydelse. Regeringen förordnar dem som ska tjänstgöra som ekonomiska experter i . Om det deltar en ekonomisk expert i behandlingen av ett mål eller ärende och det då inträffar något som medför att förordnandet ska upphöra att gälla, ska förordnandet trots detta anses ha fortsatt giltighet i fråga om det pågående målet eller ärendet. Den som ska tjänstgöra som ekonomisk expert ska vara svensk medborgare och får inte vara un- derårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Denna lag träder i kraft . om ändring i lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2009:966) ska ha följande lydelse. Försvarsunderrättelsedomstolen består av en ordförande, en eller högst två vice ordförande samt minst två och högst sex särskilda ledamöter. Ledamöterna ska vara svenska medborgare och får inte vara un- deråriga eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Innan en leda- mot börjar tjänstgöra i domstolen, ska han eller hon ha avlagt domar- ed. I lagen (2010:1390) om ut- nämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnäm- ning av ordförande i domstolen. Vice ordförande och särskilda ledamöter förordnas av regeringen . I lagen (2011:000) om dom- stolar och domare finns bestäm- melser om utnämning av ord- förande i domstolen. Vice ord- förande och särskilda ledamöter förordnas av regeringen . Denna lag träder i kraft . 18 Senaste lydelse 2010:1399. lag om upphävande av lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare Härigenom föreskrivs att lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare ska upphöra att gälla . lag om ändring i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt Härigenom föreskrivs att 13 och 14 §§ lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt ska ha följande lydelse. Vid prövning av mål enligt denna lag består kammarrätten av tre lagfarna ledamöter och två särskilda ledamöter. Av de särskilda leda- möterna ska en ha särskilda kunskaper om film och en i beteende- vetenskap. Även om en av de särskilda ledamöterna är frånvarande, får målet avgöras om tre av kammarrättens övriga ledamöter är ense Kammarrätten är domför utan Kammarrätten är domför utan de särskilda ledamöterna i så- de särskilda ledamöterna i så- dana fall som anges i 12 § andra dana fall som anges i § andra stycket 1–3 lagen (1971:289) om stycket 1–3 förvaltningsprocess- lagen (1971:291). Regeringen förordnar för högst i sänder minst sex och högst tio personer att efter kallelse inträda som särskilda ledamöter i kammarrätten vid handläggning av mål enligt denna lag. Av dessa personer ska hälften ha särskilda kunskaper om film och hälften ha särskilda kunskaper i beteendevetenskapliga ämnen. Avgår en sådan person som han eller hon har blivit utsedd för, för- ordnar regeringen en annan person i hans eller hennes ställe. De särskilda ledamöterna ska vara svenska medborgare. De får inte vara underåriga, i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Denna lag träder i kraft . Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag till en lag om domstolar och domare. Vi har haft att överväga vilka bestämmelser som bör ingå i en sådan lag, varvid en utgångspunkt varit att de bestämmelser om domstolar och domare som finns i bl.a. rätte- gångsbalken och lagen om allmänna förvaltningsdomstolar bör samlas i lagen. En annan utgångspunkt har varit att bestämmelser som enbart rör rättegången inte bör ingå i den nya lagen. I samman- hanget har en särskild fråga varit vilka bestämmelser om domstolar och domare som bör finnas i lag och vilka som bör föreskrivas i förordning. Vi har vidare haft i uppdrag att genomföra en översyn av de be- fintliga domaranställningarna och chefsstrukturen i de allmänna dom- stolsslagen. I uppdraget har ingått att överväga behovet av att dels förändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna, dels skapa nya befordrade befattningar som inte innebär chefskap. Dessutom har vi haft att analysera behovet av lagändringar till följd av vissa ändringar i regeringsformen som trädde i kraft . Dessa delar av uppdraget har avsett dels frågan om justitieråd i ska kunna förordnas att tjänstgöra i och vice versa, dels frågan om krav på svenskt medborgarskap för den som, utan att vara ordinarie domare, utövar rättskipningsuppgifter. I uppdraget har ingått att lägga fram de författningsförslag som övervägandena föranleder och även lämna förslag i andra avseenden som uppdraget kan ge anledning till. Det har stått oss fritt att före- slå sakliga ändringar i de nuvarande bestämmelserna om domstolar och domare i lag och förordning. Uppdraget skulle redovisas . Direktiven till utredningen (Dir. 2009:106 och 2010:57) bifogas som bilaga 1 och 2. Arbetet har bedrivits i nära samråd med experterna. Vi höll ett första sammanträde med experterna och därefter har fem endagssammanträden och ett tvådagarssammanträde hållits med dem. Vi har samrått med , och . Dessutom har , som berörd central arbetstagarorganisation, informerats om arbetet. Vi redovisar i betänkandet vissa uppgifter om hur många an- ställningar som ordinarie domare av olika slag som det finns i dom- stolarna. I vissa avseenden redovisas även sådana uppgifter avseende förfluten tid. Om inte annat framgår av sammanhanget, så har så- dan statistik hämtats ur statskalender. För att förbättra underlaget för våra ställningstaganden har vi låtit genomföra en enkätundersökning rörande domstolarnas inre orga- nisation, varvid frågorna främst varit inriktade på förekomsten av s.k. enhetschefer och olika funktionsansvariga domare. Enkäten har tillställts och besvarats av landets samtliga tingsrätter, hovrätter, förvaltningsrätter och kammarrätter. Enkäten bifogas som bilaga 3. Betänkandet omfattar 13 kapitel. I kapitel 2 förs en inledande dis- kussion om vad som innefattas i de för utredningen centrala be- greppen domstolar och domare. Kapitlet innehåller också en redo- visning av regeringsformens bestämmelser om domstolar och domare. Kapitel 3 behandlar betydelsen av domstolarnas och domarnas obe- roende ställning, särskilt såvitt avser den enskilde domarens själv- ständighet i förhållande till domstolschefen och andra anställda. I kapitel 4 redogör vi för de olika domstolarnas funktion och orga- nisation. Där behandlas för varje domstolsslag domstolens yttre organisation, vilken personal som finns i domstolen, vilka andra som deltar i den dömande verksamheten samt vilka författningsbestäm- melser som finns rörande den inre organisationen. Dessa inledande kapitel är deskriptiva till sin karaktär. Våra egentliga överväganden och förslag redovisas i kapitel 5–11. I kapitel 5 diskuteras i huvudsak vilka nuvarande lagbestämmelser som lämpligen bör tas in i lagen om domstolar och domare och vilka följder detta får för de lagar som bestämmelserna flyttas från. Vi överväger i kapitel 6 i vad mån bestämmelser som finns i förordning bör flyttas till lagnivå. I kapitel 7 behandlas den sär- skilda frågan om hur domstolar fördelar mål mellan enskilda domare och om detta bör bli föremål för lagreglering. Kapitel 8 innehåller våra överväganden och förslag rörande möjligheten till korsvis tjänst- i de högsta domstolarna. Behörighetskrav för den som, utan att vara ordinarie domare, utövar rättskipningsuppgifter diskuteras i kapitel 9. Domareden är föremål för diskussion i kapitel 10. I kapitel 11 gör vi en översyn av de befintliga domaranställningarna och chefsstrukturen i de allmänna domstolsslagen samt av hur genom- förda organisationsförändringar har påverkat utvecklingsmöjlig- heterna för ordinarie domare. Vi överväger där behoven av att för- ändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna samt av att skapa nya befordrade befattningar utan chefskap. De avslutande kapitlen 12 och 13 innehåller konsekvensanalyser och författningskommentarer. 2 Domstol och domare Vårt uppdrag gäller olika frågor som har att göra med domstolar och domare. Det finns därför anledning att inledningsvis göra några noteringar om vad som innefattas i dessa båda begrepp. Regeringsformen innehåller ett antal bestämmelser som direkt be- rör domstolar och domare. Bestämmelserna är av grundläggande be- tydelse för domstolarnas och domarnas ställning och ett arbete med att skapa en ny lagstiftning om domstolar och domare måste ha dessa bestämmelser som utgångspunkt. Det finns därför anledning att redan här lämna en redogörelse för vad grundlagens bestämmel- ser innehåller. Ordet domstol har en bestämd betydelse i den svenska rättstradi- tionen. Som domstolar betecknas de allmänna domstolarna – tings- rätter, hovrätter och – och de allmänna förvalt- ningsdomstolarna – förvaltningsrätter, kammarrätter och (tidigare Regeringsrätten). Termen de all- männa domstolsslagen används ofta som en gemensam beteckning på de nämnda domstolarna. Dessutom omfattar domstolsbegreppet våra fyra specialdomstolar. Dessa är , Arbetsdomstolen, Patentbesvärsrätten och Försvarsunderrättelsedomstolen. Som en variant på domstolsbegreppet förekommer olika s.k. sär- skilda domstolar. Några exempel på dessa är mark- och miljödom- stolarna, migrationsdomstolarna och sjörättsdomstolarna. Ingen av de särskilda domstolarna är dock administrativt fristående, utan de ingår alla som en del i någon allmän domstol eller allmän förvalt- ningsdomstol. De omfattas således också av begreppet domstol. När vi fortsättningsvis talar om domstolar avses om inget annat anges bara de som just nämnts. Vid sidan av de nämnda domstolarna finns i ett stort an- tal myndigheter, nämnder och andra organ som i olika avseenden liknar domstolar, men som likväl inte formellt betecknas som sådana. Man talar i dessa fall ofta i stället om domstolsliknande nämnder. Det finns anledning att här särskilt notera att arrende- och hyres- nämnderna samt enligt den svenska rättstradi- tionen är att anse som förvaltningsmyndigheter och således inte be- traktas som domstolar. Det kan konstateras att det domstolsbegrepp som används i är betydligt snävare än den innebörd som begreppet har i artikel 6 i , som avser rätten till domstolspröv- ning och en rättssäker process. Det svenska domstolsbegreppet är också snävare än det som används i artikel 267 i Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, som avser rätten och skyldigheten för domstolar i medlemsstaterna att begära förhandsavgöranden av Europeiska unionens domstol. praxis innehåller ett flertal exempel där nämn- der av olika slag ansetts uppfylla kraven på att vara en domstol i den mening som avses i artikel 6 i . Domstolen har bl.a. godtagit den svenska som en sådan dom- stol. Även i praxis finns flera exempel på ett lik- artat synsätt. Ett par exempel med svensk anknytning är att för högskolan och den tidigare ansetts vara sådana domstolar som kunnat begära för- handsavgörande av . Vi kommer senare att närmare behandla vilka olika personalkate- gorier som finns i domstolarna och de olika befattningshavarnas uppgifter. Det finns emellertid anledning att redan här redovisa ett antal reflektioner angående vad som innefattas i ordet domare. Grundläggande regler om vilka domare som arbetar vid dom- stolarna inom de allmänna domstolsslagen finns i och lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Vid underrätterna, dvs.