sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Övriga frågor som rör underhåll till barn Barns behov varierar i olika åldrar. Det finns därför enligt utred- ningen skäl för att åldersdifferentiera storleken på underhållsstödets belopp för att bättre svara mot de kostnader som finns för att till- godose barns varierande behov. Behovet av att införa ett åldersdif- ferentierat underhållsstöd bör dock övervägas först när frågan om hjälp och stöd till föräldrar att träffa avtal om underhållsbidrag har setts över. Vidare anser utredningen att det bör tydliggöras vad som är rimliga kostnader för barns behov, inte minst för att förbättra föräld- rars kunskap om vad som utgör normalkostnaden för barns behov i olika åldrar. befintliga uppdrag att kontinuerligt följa, redovisa och publicera vad flickor och pojkar i olika ålders- grupper kostar bör kompletteras med uppdraget att följa hur underhållsstödets belopp förhåller sig till prisutvecklingen i landet. På så sätt kan det etableras ett verktyg som kan användas vid even- tuella justeringar av såväl underhållsstödets belopp som vid beräk- ning av underhållsbidrag. Utredningen anser vidare att det finns anledning att särskilt kartlägga och analysera situationen för skuldtyngda bidragsskyldiga föräldrar. De kan ha en särskilt ekonomiskt och på andra sätt utsatt situation genom att de är långvarigt skuldtyngda, och föremål för utmätning hos pga. obe- talda underhållsstödsskulder. Även om utredningen kan redovisa att många bidragsskyldiga föräldrar är skuldsatta råder fortsatt okun- skap om i vilken utsträckning detta beror på regler om underhåll. Därmed saknas också tillräcklig kunskap om på vilket sätt situationen lämpligen kan åtgärdas. Utredningen föreslår därför att och får i uppdrag att i samverkan kartlägga och analysera dessa föräldrars skuldsituation och vilka konsekvenser den får för den enskilde, dennes familj och andra berörda. Med utgångspunkt i kartläggningen bör även behovet av förändringar av nuvarande regler analyseras. För att förbättra möjligheterna för ett barn att ha kontakt med båda sina föräldrar anser utredningen att en umgängesförälder vid utmätning av lön ska få förbehålla sig kostnader för barnets uppehälle. Utredningen förordar dessutom att Folkbokföringsutredning- ens förslag om att beslut om ett barns folkbokföring vid flyttning ska gälla retroaktivt bör leda till lagstiftning. Detta skulle möjliggöra för en förälder att i större utsträckning än kunna få bidrag till barnets försörjning genom att Försäkringskas- san i ett pågående ärende om underhållsstöd eller bostadsbidrag kan innehålla ersättningen till dess att beslut om barnets folkbok- föring har fattats. Åtgärder för bättre information och stöd till särlevande föräldrar för att underlätta samarbete Barnet har rätt till en nära och god relation till båda sina föräldrar, såvida det inte står i strid med barnets bästa. Ur barnets perspektiv är det viktigt att föräldrarna gör sitt bästa för att så långt möjligt försöka mildra de negativa konsekvenser som en separation kan innebära för barnet, särskilt om föräldrarna befinner sig i en kon- fliktfylld situation. kan det dock vara svårt för föräldrarna att se konsekvenser av separationen ur barnets perspektiv. Det är därför viktigt att eventuella konflikter så långt möjligt kan dämpas eller undvikas, genom att såväl föräldrar som barn i ett tidigt skede av separationen kan erbjudas stöd och hjälp i frågor som kan på- verka barnets situation och vardag. Många särlevande föräldrar saknar såväl information och kun- skap, som stöd och hjälp i frågor som rör ekonomi och barns för- sörjning. Bristen på kunskap och stöd i dessa frågor kan både bidra till att försvåra föräldrarnas samarbete i frågor som rör barnet, för- stärka andra redan pågående konflikter mellan föräldrarna och även bidra till att barn inte får tillräckligt underhåll för sin försörjning. Utredningen lämnar därför förslag som tar sikte på åtgärder för förbättrat stöd och information till föräldrar för att förbättra förut- sättningarna för ett fungerande samarbete om barnets omsorg och försörjning. Samarbetssamtal om ekonomiska frågor som rör barnet För att bidra till en bättre helhetssyn på barnets situation och för att även ekonomiska frågor ska diskuteras utifrån vad som kan an- ses vara bäst för barnet, föreslås de samarbetssamtal om vårdnad, boende och umgänge som oftast sker i familjerättens regi, även be- handla ekonomiska frågor om barnet. Samarbetssamtal bör erbju- das gifta föräldrar i samband med ansökan om äktenskapsskillnad. För samboföräldrar och föräldrar som aldrig har levt ihop bör erbjudande om samarbetssamtal ske genom utökade informations- insatser från stat och kommun. Ett utbildningsmaterial bör tas fram för kompetensutveckling av berörd personal. Forskning visar att osämja, konflikter och dålig kommunikation mellan föräldrarna är en stark riskfaktor för ogynnsam social och känslomässig utveckling hos barn. Detta gäller oberoende av i vil- ken omfattning barnet bor hos respektive förälder. Ur barnets per- spektiv är därför behovet av adekvata och individinriktade insatser för att förebygga eller dämpa konflikter mellan separerade eller särlevande föräldrar stort. Utredningen föreslår därför att en försöksverksamhet med sepa- rationsteam utvecklas och prövas i ett antal kommuner. Försöks- verksamheten innebär att flera olika huvudmän och professioner samverkar under samma tak för att gemensamt bistå föräldrar och barn med skräddarsydda insatser utifrån enskilda behov. Syftet med verksamheten ska vara att förebygga, eller mildra, konflikter mellan föräldrar och främja ett fungerande föräldrasamarbete i frå- gor som rör föräldraansvar och omsorg om barnet. Ett över- gripande mål bör vara att så långt möjligt försöka minska de skade- verkningar som föräldrarnas konflikter kan få för barnet och bidra till att barnet får en god och trygg relation med båda föräldrarna. Information och stöd till föräldrar i olika situationer och skeden i livet behöver göras mer lättillgänglig, överskådlig och begriplig. Utredningen föreslår att en webbaserad föräldraportal etableras med information och stöd till föräldrar i frågor som rör föräldra- ansvar, barns ekonomi och försörjning samt andra närliggande frå- gor. Vidare bör behovet av ett webbaserat verktyg för att åskådlig- göra ekonomiska frågor rörande barnet – en barnbudget – prövas och utvecklas. Ett sådant verktyg kan med fördel rymmas i föräld- raportalen. De statistiska mätmetoderna har inte förändrats i takt med den kraftiga utvecklingen av växelvis boende, vilket leder till att stati- stik avseende bl.a. ekonomisk standard för såväl föräldrar som barn blir missvisande. Utredningen anser därför att samhällets kunskap om de olika särlevandehushållens faktiska sammansättning och situation behöver förbättras, och föreslår att i statistiken ska sär- levande föräldrar med växelvis boende barn kunna särredovisas i de fall det kan anses relevant. I statistiken bör man i så hög grad som möjligt använda en enhetlig definition av växelvis boende för att kunna följa utvecklingen . Dessutom föreslås få i uppdrag att utveckla en metod att mäta ekono- misk standard där hänsyn tas till barns växelvisa boende. Mätning- arna bör göras och ingå som en naturlig del i den officiella statistiken. Åtgärder för ett gemensamt föräldraansvar Utredningens sammantagna bedömning av förslagen är att om båda föräldrarna i större utsträckning kan kompenseras utifrån sin antagna försörjningsbörda för barnet, borde några för föräldrarna betydelsefulla konfliktdrivande faktorer i regelverken minska. Det torde också bidra till att minska de ekonomiska incitament som kan påverka föräldrarnas överväganden om barnets boende eller vistelse i respektive föräldrahushåll. Ur ett barnperspektiv torde också betydelsen av att barnet kan uppfattas som bärare av ekono- miska förmåner och därmed bli ett slagträ i föräldrakonflikter, Detta tillsammans med ett förbättrat och mer uttalat stöd till föräldrar i frågor som rör barnets omsorg och försörjning, borde betydligt förbättra förutsättningarna för samarbete mellan föräldrarna och bidra till att de får bättre förutsättningar att ta ett gemensamt ansvar för barnet. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:463) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:463) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommunen skall sörja för att Kommunen ska sörja för – att föräldrar kan erbjudas sam- – att föräldrar kan erbjudas sam- tal under sakkunnig ledning i tal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och um- gäller vårdnad, boende, umgänge gänge (samarbetssamtal) samt och ekonomiska frågor som rör barnet (samarbetssamtal) samt – att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje stycket . Kommunen skall sörja för att Kommunen ska sörja för att genom lämplig yrkesmässig råd- genom lämplig yrkesmässig råd- givare kan erbjudas dem som givare kan erbjudas dem som Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som be- står i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parför- hållanden och familjer. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:463. lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 17 kap. 4 §, 18 kap. 5, 16, 25, 37 och 39 §§, 19 kap. 19 och 20 §§, 22 kap. 16 § samt rubrikerna närmast före 17 kap. 4 § och 18 kap. 16, 25, 31 och 37 §§, ska upphöra att gälla, dels att 12 kap. 15 och 17 §§, 16 kap. 5 och 8 §§, 18 kap. 1, 2 och 29 §§, 19 kap. 4 och 32 §§, 22 kap. 1, 3 och 15 §§, 95 kap. 2 §, 96 kap. 3 §, 97 kap. 6, 11, 22 och 23 §§, 110 kap. 5 §, samt rubriken närmast före 96 kap. 3 §, ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer, 18 kap. 13 a § och 22 kap. 5 a §, 96 kap. 5 a §, 97 kap. 22 a §, samt närmast före 22 kap. 5 a §, 96 kap. 5 a § och 97 kap. 22 a § nya rubriker av föl- jande lydelse. Om föräldrarna har gemen- sam vårdnad om ett barn får vardera föräldern föräldrapen- ning under hälften av den tid som anges i 12 §. Om endast en av föräldrarna har rätt till för- äldrapenning, får han eller hon dock föräldrapenning under hela den tid som anges i 12 §. Om föräldrarna har gemen- sam vårdnad om ett barn får vardera föräldern föräldrapen- ning under hälften av den tid som anges i 12 §. Det totala antalet dagar med föräldrapen- ning som kan lämnas på respek- tive ersättningsnivå enligt 18 och 19 §§ delas lika mellan föräld- rarna. Om endast en av föräld- rarna har rätt till föräldrapen- ning, får han eller hon dock för- äldrapenning under hela den tid som anges i 12 §. En förälder kan genom skriftlig anmälan till avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra föräl- dern. Detta gäller dock inte föräldrapenning på sjukpenningnivå enligt 21 och 22 §§ såvitt avser om 1.60 dagar för varje barn, eller 2.60 dagar för barnen gemensamt vid flerbarnsfödsel. Av anmälan ska framgå med vilken ersättningsnivå enligt 18 § avståendet avser. Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn kan hos För- säkringskassan gemensamt anmäla vem av dem som ska vara bidrags- mottagare. Görs inte någon anmälan får barnets mor bidraget. Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn kan hos För- säkringskassan gemensamt anmäla vem av dem som ska vara bidrags- mottagare eller om båda ska vara det. Om inte någon anmälan görs i samband med att rätten till barnbidrag inträder eller om anmälan inte är samstämmig, ska båda föräldrarna vara bidrags- mottagare. När båda föräldrarna är bidragsmottagare lämnas bidraget med hälften till vardera föräldern. Om föräldrarna inte bor till- sammans, men barnet är varak- tigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvist boende), får bidraget efter anmälan av båda föräld- rarna lämnas med hälften till vardera föräldern. Om föräldrarna inte bor till- sammans, men barnet är varak- tigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boende), får barn- bidraget lämnas med hälften till vardera föräldern efter anmälan av endast en av dem. En förut- sättning för detta är att det finns 1.en lagakraftvunnen dom om växelvis boende, 2.ett avtal om växelvis bo- ende som har godkänts av social- nämnden, eller 3.ett beslut om bostadsbidrag till barnfamiljer i form av växel- visbidrag. Om det framkommer omstän- digheter som gör det sannolikt att barnet inte bor växelvis hos för- äldrarna, ska den förälder som anmäler sig som bidragsmottagare visa att barnet bor växelvis. Om han eller hon inte kan visa detta ska barnbidraget inte delas. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om rätten till underhållsstöd i 2–7 §§. Vidare finns bestämmelser om – undantag från rätten till underhållsstöd i 8–12 §§, – förmånstiden i 13 och – förmånstiden i 13–14 §§, –vem som får utbetalningen av underhållsstödet i 15–19 §§, –beräkning av underhållsstöd i 20–32 §§, –omprövning vid ändrade förhållanden i 33–35 §§, – jämkning av underhållsstöd – jämkning av underhållsstöd i 36 och 37 §§, och i 36 §, och – handläggningen i 38–42 §§. Ett barn har rätt till under- Ett barn har rätt till under- hållsstöd under de förutsätt- hållsstöd under de förutsätt- ningar som anges i 4 och 5 §§, ningar som anges i 4 och 5 §§, om föräldrarna inte bor till- om föräldrarna inte bor till- sammans och en av föräldrarna sammans och en av föräldrarna är boförälder eller barnet har Om barnet har fyllt lämnas förlängt underhållsstöd, om även villkoren i 6 § är uppfyllda. Ett beslut om underhållsstöd får avse längst . Detta gäller dock inte när under- hållsstöd lämnas enligt 18 kap. 21 § eller när bidragsskyldig helt eller delvis har beviljats anstånd enligt 19 kap. 40 § eller 43 §. Om den bidragsskyldige enligt 19 kap. 19 § har medgetts avdrag med ett visst belopp vid full- görande av sin betalningsskyldig- het, ska kommande underhålls- stöd minskas med motsvarande belopp. Har den bidragsskyldige, när hans eller hennes betalningsskyl- dighet bestäms, enligt 19 kap. 22–25 §§ fått tillgodoräkna sig ett avdrag för barnets vistelse hos honom eller henne, ska underhålls- stödet minskas med ett belopp motsvarande avdraget. Ett beslut om betalnings- Ett beslut om betalnings- skyldighet ska inte meddelas, ska inte meddelas, om 18 kap. 21, 24 eller 25 § till- om 18 kap. 21 eller 24 § tilläm- lämpas eller om underhållsskyl- pas eller om underhållsskyldig- fastställts i form av ett engångs- fastställts i form av ett engångs- Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands eller i och i eller från utlandet får lön eller annan inkomst som inte kan tas i anspråk genom utmätning enligt 7 kap. utsökningsbalken och en tillämpning av bestämmelserna i 28 och 29 §§ därför övervägs, be- höver betalningsskyldighet inte fastställas. I fall som avses i 28 § tilläm- pas även 2, 18–20 och 40–46 §§ samt 49 § första stycket och 18 kap. 29 § första stycket samt 110 kap. 48 §. Det som där före- skrivs om betalningsskyldighet gäller då skyldighet att betala fastställt underhållsbidrag till . Betalning till ska dock ske allteftersom underhållsbidraget förfaller till betalning. I fall som avses i 28 § tilläm- pas även 2, 18 och 40–46 §§ samt 49 § första stycket och 18 kap. 29 § första stycket samt 110 kap. 48 §. Det som där före- skrivs om betalningsskyldighet gäller då skyldighet att betala fastställt underhållsbidrag till . Betalning till ska dock ske allteftersom underhållsbidraget förfaller till betalning. I detta kapitel finns bestäm- melser om – personer som likställs med förälder i 2 §, – rätten till vårdbidrag i 3– –förmånstiden i 6–10 §§, –beräkning av vårdbidrag i 11–14 §§, –vem av föräldrarna som får vårdbidraget i 15 och 16 §§, –omprövning vid ändrade förhållanden i 17 och 18 §§, och –utbetalning av vårdbidrag i En försäkrad förälder har rätt till vårdbidrag för ett försäkrat barn, om 1.barnet på grund av sjuk- dom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder behöver särskild tillsyn och vård , eller 2.det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder uppkommer merkostnader. Om en förälder har flera barn som avses i första stycket grun- das bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samt på de sammanlagda merkostna- derna. I detta kapitel finns bestäm- melser om – personer som likställs med förälder i 2 §, – rätten till vårdbidrag i 3– –ansökan i 5 a §, –förmånstiden i 6–10 §§, –beräkning av vårdbidrag i 11–14 §§, –vem av föräldrarna som får vårdbidraget i 15 och 16 §§, –omprövning vid ändrade förhållanden i 17 och 18 §§, och –utbetalning av vårdbidrag i En försäkrad förälder har rätt till vårdbidrag för ett försäkrat barn som bor eller vistas i hus- hållet, om 1.barnet på grund av sjuk- dom, utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning be- höver särskild tillsyn och vård , eller 2.det på grund av barnets sjukdom eller funktionsnedsätt- ning uppkommer merkostnader. Om det i hushållet bor eller vistas flera barn som avses i för- sta stycket grundas bedöm- ningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samt på de sammanlagda merkostnaderna. 412. särskilt bidrag för hemma- varande barn,3. växelvisbidrag för barn som bor växelvis, och4. umgängesbidrag till den som på grund vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem.Med växelvis boende enligt första stycket 3 avses att ett barn Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn får den förälder vårdbidraget som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. När båda föräldrarna vårdar eller har merkostnader för ett barn i ett gemensamt hushåll, ska ansökan om vårdbidrag vara gemensam, om det inte finns särskilda skäl för att ansökan görs av endast den ena föräldern. I andra fall än som avses i första stycket, ska ansökan göras av var och en av föräldrarna. Om båda föräldrarna uppfyl- ler förutsättningarna för rätt till vårdbidrag för ett barn som bor eller vistas i deras gemensamma hushåll, lämnas vårdbidraget till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vår- den av barnet. Om båda föräld- rarna begär det ska vårdbidraget i stället lämnas med hälften till var och en av dem. 2 § Bostadsbidrag lämnas i form av 1.bidrag till kostnader för bostad, 2.särskilt bidrag för hemma- varande barn, och 3.umgängesbidrag till den som på grund vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. bor varaktigt hos båda sina för- äldrar. Särskilt bidrag och umgängesbidrag Särskilt bidrag, växelvisbidrag och umgängesbidrag Bostadsbidrag i form av särskilt bidrag kan lämnas till familjer med barn som avses i 4, 7 och 8 §§. Bostadsbidrag i form av växel- visbidrag kan lämnas till familjer med barn som avses i 5 a §. Bostadsbidrag i form av umgängesbidrag kan lämnas till den som bor med barn i fall som avses i 6 §. Sådant bidrag lämnas endast till en försäkrad som bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Hushåll med växelvis boende barn Bostadsbidrag kan lämnas till en försäkrad som har vårdnaden om och bor tillsammans med barn växelvis. Bostadsbidrag kan lämnas även för barn som för vård eller under- visning inte varaktigt bor hemma men vistas växelvis i hemmet under minst så som motsvarar normala skolferier. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten ska göras med 15 pro- cent av den sammanlagda förmögenhet som överstiger , avrundad nedåt till helt tiotusental kronor. I den sammanlagda förmögen- I den sammanlagda förmögen- heten ingår förmögenhet för varje heten ingår förmögenhet för varje försäkrad samt för varje barn försäkrad samt för varje barn som avses i 96 kap. 4 och 9 §§. som avses i 96 kap. 4 och 9 §§. fråga om barn som avses i 96 kap. 5 a § ska halva barnets förmögen- het ingå i den sammanlagda för- Om ett eller flera barn som Om ett eller flera barn som avses i 96 kap. 4 och 9 §§ har avses i 96 kap. 4 och 9 §§ har överskott i inkomstslaget kapi- överskott i inkomstslaget kapi- tal, ska till den försäkrades tal, ska till den försäkrades gas varje barns överskott i gas varje barns överskott i om barn som avses i 96 kap. 5 a § ska hälften av varje barns över- skott läggas till den bidrags- grundande inkomsten i den ut- Vid beräkning av överskott i inkomstslaget kapital tillämpas 5 §. vis som särskilt bidrag med vis som särskilt bidrag med – till familjer med med ett barn, med två barn, och med två barn, och med tre eller flera barn. med tre eller flera barn. vis som växelvisbidrag med 2 I de angivna beloppen ingår de belopp som i budgetpropositionen är aviserade att gälla fr.o.m. (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 12). med ett barn, – till familjer med två barn, och – med familjer tre eller flera barn. Om det i hushållet finns såväl hemmavarande barn som växel- vis boende barn lämnas växelvis- bidrag med – till familjer med ett hemmavarande barn och ett barn som bor växelvis, – till familjer med två hemmavarande barn och ett barn som bor växelvis, och – till familjer med ett hemmavarande barn och två barn som bor växelvis. Bostadsbidrag lämnas som umgängesbidrag med –för ett barn, –för två barn, och –för tre eller flera barn. Om det i hushållet finns så- Om det i hushållet finns så- sådana barn som avses i 95 kap. växelvis boende barn som sådana barn som avses i 95 kap. lämnas umgängesbidrag med 75 varje barn som berättigar till kronor för varje barn som berättigar till umgänges- Ansökan om förlängt underhållsstöd enligt 18 kap. 6 § ska göras av den studerande själv, även om han eller hon ännu inte har fyllt Beträffande äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg ska, om den försäkrade är gift, uppgifter om faktiska förhållanden lämnas på heder och samvete även av den försäkrades make. När det gäller bostadsbidrag När det gäller bostadsbidrag ska ett barn som avses i 96 kap. ska ett barn som avses i 96 kap. 4 § och som är på 4 § eller 5 a § och som är över 18 tyga de uppgifter som rör självt intyga de uppgifter som barnet, om det inte finns sär- rör barnet, om det inte finns skilda skäl mot det. särskilda skäl mot det. Denna lag träder i kraft i fråga om 18 kap. 1, 2 och 13 a §§, 19 kap. 4 §, 95 kap. 2 §, 96 kap. 3 och 5 a §§, 97 kap. 6, 11, 22, 22 a och 23 §§, och 110 kap. 5 §, i fråga om 12 kap. 15 och 17 §§, 16 kap. 5 och 8 §§, 22 kap. 1, 3, 5 a och 15 §§, samt i fråga om 18 kap. 29 § och 19 kap. 32 §. Bestämmelserna i 19 kap. 19 och 20 §§ upphör att gälla från och med tid efter , i fråga om 22 kap. 16 § från och med tid efter , samt i fråga om 17 kap. 4 § och 18 kap. 5, 16, 25, 37 och 39 §§ från och med tid efter . 2.Bestämmelserna i 12 kap. 15 och 17 §§ tillämpas på föräldra- penning som lämnas för barn födda från och med ikraftträdandet. 3.De nya bestämmelserna i 16 kap. 5 och 8 §§ tillämpas även på beslut om barnbidrag som har fattats före ikraftträdandet, om anmälan sker enligt de nya bestämmelserna. 4.Bestämmelserna i 18 kap. 13 a § om förmånstid för under- hållsstöd tillämpas . 5.Bestämmelserna i 19 kap. 19 och 20 §§ om avdrag för under- håll vid umgänge ska fortfarande tillämpas beträffande avdrag som hänför sig till tid fram till om med den dag bestämmelserna upphör att gälla. Anmälan om avdrag får dock inte göras senare än . 6.Äldre bestämmelser om vårdbidrag ska fortfarande tillämpas på beslut som har fattats före ikraftträdandet. Detsamma gäller för beslut som har fattats före ikraftträdandet och som omprövas efter den tidpunkten och omprövningen resulterar i att förmånsnivån bibehålls. Äldre bestämmelser tillämpas även i det fall beslut ännu inte har fattats, men ansökan om vårdbidrag eller ansökan om delad utbetalning av vårdbidrag har gjorts före ikraftträdandet. Bestämmelserna i 95 kap. 2 §, 96 kap. 3 och 5 a §§, 97 kap. 6, 11, 22, 22 a, 23 §§ och 110 kap. 5 § tillämpas på bostadsbidrag som lämnas . förordning om ändring i förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet