sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi och samarbete Betänkande av Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för , statsrådet , att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av hur ekono- miska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar. Med stöd av bemyndigandet förordnades den 3 septem- ber 2009 generalsekreteraren som särskild utredare. Som experter i utredningen förordnades departementssekreteraren , verksamhetsområdes- chefen , kanslirådet , utredaren , kanslirådet , numera verksamhets- controllern , numera kanslirådet och professor . förordnades som experter privatekonomen och utredaren . förord- nades som sakkunnig numera kanslirådet . entledigades från sitt uppdrag . Som expert förordnades departementssekreteraren . Som sekreterare i utredningen, med funktionen som huvudsek- reterare, anställdes ämnesrådet . Som sekreterare anställdes kanslirådet , numera kanslirådet , departementssekreteraren och stabsjuristen . Utredningens assistent har varit . Utredningen har antagit namnet Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad. Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Uppdraget är härmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Utgångspunkter och mål ......................................................... Allmänt om barns rätt till omsorg och försörjning........... Barns rätt till en god och trygg uppväxt................................. Barns grundläggande rättigheter och behov........................... 2.2.1 Barnet är ett gemensamt ansvar för föräldrarna ......... 2.2.2 Föräldrars ansvar för barnets försörjning ................... 2.2.3 Samhällets insatser ska komplettera föräldrarna......... Konventionen om barnets rättigheter .................................... Vårdnad, boende och umgänge ............................................... 3.3.1 Innebörden av vårdnad om barn.................................. Folkbokföring av barn ............................................................. De familjeekonomiska stöden ................................................. Bostadsbidrag till barnfamiljer ..................................... 3.6.6 Vårdbidrag för barn med sjukdom eller Tilläggsbidrag för barn.................................................. Avgift för förskola, fritidshem m.m........................................ Synpunkter från enskilda............................................. 5.2Vilka är de särlevande föräldrarna och hur många är de?.....101 5.2.1 Föräldrarnas genomsnittliga ålder och antal barn Stor ökning av barns växelvisa boende.................................. 5.3.1 Hushållstyper indelade efter barnets boende............ 5.4.1 Ekonomisk standard för olika typer av 5.4.2 Ekonomisk utsatthet vanligast bland 5.4.3 Utbildning och sysselsättningsgrad för olika Barn med särlevande föräldrar ................................... 6.2Hur vanligt är det att vara barn med särlevande Barns situation i olika hushållstyper..................................... 6.3.3 Tillgång till teknik, eget rum och pengar .................. 6.3.4 Relationen till de vuxna.............................................. Beskrivning av barns boende hos särlevande föräldrar........ 7.1.1 Utveckling av barns boende i ett längre 7.1.2 Barns boende och vistelse hos föräldrarna i ett 7.1.3 Barns boende utifrån ålder och kön .......................... 7.1.4 Barns umgänge och kontakt med en frånlevande 7.1.5 Boendeform beroende på föräldrars inkomst och 7.2Hur resonerar föräldrar om barns boende och umgänge? 7.2.1 Erfarenheter från enkätstudien 7.2.2 Erfarenheter från utredningens 7.2.3 Övriga kvalitativa studier avseende föräldrars val av boende för barnen .................................................. 7.2.4 Föräldrar som bor växelvis i stället för barnen ......... 7.2.5 Slutsatser om föräldrars val av boendeform.............. 7.3Barns uppfattning om separationen och boendets fördelning mellan föräldrarna................................................ Utvecklingen av växelvis boende .......................................... 7.4.1 Är växelvis boende bra eller dåligt för barnet? 7.4.2 Varför ökar växelvis boende?..................................... 7.4.3 Forskning och vetenskapliga studier om växelvis Barns behov och kostnader för barn ........................... Vad kostar barn? Olika mått för barns kostnader............................................. 8.2.1 beräkningar av skäliga Riksnormen för försörjningsstöd .............................. 8.2.5 Avgifter för förskola och fritidshem m.m................. Vad bör ingå i barns kostnader? Föräldrasamarbete i frågor som rör barnet ................... Något om begreppet samarbete ............................................ 9.2Samarbete mellan särlevande föräldrar – en Samarbete mellan särlevande föräldrar i frågor som rör barnets boende, ekonomi m.m..................... Närmare om hur föräldrar ser på samarbete om Förekomsten av bakgrundsfaktorer som påverkar uppfattningen av hur samarbetet fungerar – analys av insamlat datamaterial................................... Barns upplevelser av föräldrasamarbete om ekonomi.......... Samhällets stöd till särlevande föräldrar och deras barn ...... Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska Utgör de familjeekonomiska reglerna hinder för Föräldrars synpunkter på försörjningsansvar och de 10.2.1 Synpunkter på fördelning av försörjningsansvar ...... 10.2.2 Synpunkter på de familjeekonomiska stöden............ 10.2.3 Föräldrars önskemål på åtgärder för att Inventering av konfliktfaktorer och konsekvenser inom de familjeekonomiska stöden m.m........................................ 10.3.3 Vårdbidrag för barn med funktionsnedsättning 10.3.4 Kommunalt vårdnadsbidrag....................................... 10.3.5 Tilläggsbidrag för barn till studerande föräldrar....... 10.3.7 Avgiftsuttag för förskola, fritidshem m.m. inom ramen för maxtaxa ...................................................... 10.3.8 Ekonomiskt bistånd ................................................... 10.3.9 Skolskjuts när barn bor växelvis ................................ 10.3.10 Konfliktfaktorer i regelverken för barn med Inventering av konfliktfaktorer och problem i regler om underhåll till barn ............................................... Några utgångspunkter för föräldrars samarbete om underhåll till barn................................................................... Två sätt att reglera underhåll till barn................................... 11.2.1 Två olika underhållssystem verkar 11.2.2 Ekonomiska incitament påverkar val av underhållssystem och boendeform för barnet.......... 11.3Försäkringskassans insatser utifrån målet om att särlevande föräldrar i ökad utsträckning ska reglera underhållet på egen hand....................................................... Underhållsstödsbeloppet har blivit norm............................. 11.4.1 Informella transaktioner ............................................ Risk att barn går miste om underhåll.................................... 11.5.1 Bristande kunskaper om underhållsregler................. Underhållets omfattning och storlek ................................... 11.6.1 Underhåll högre än ............ Orsaker till att föräldrar väljer underhållsstöd..................... Föräldrar saknar stöd att reglera underhåll på egen hand.... 11.8.1 utredningar om behov av instans som hjälper föräldrar i frågor som rör barns Underhållsstödet som fördelningspolitiskt instrument eller förskott för uteblivet underhåll?................................... Växelvisstödet – en diskrepans i underhållssammanhang... Umgängesavdrag och nettoberäkning ................................. 11.11.1 Nettoberäkning av underhåll.................................... 11.11.2 Förutsättningar för umgängesavdrag ....................... 11.11.3 Föräldrars användning av umgängesavdrag ............. 11.11.4 Umgängesavdragen är konfliktdrivande .................. 11.12.1 Problem vid löpande återbetalningar och anstånd för bidragsskyldig som är föremål för 11.12.2 Särskilt om förbehållsbelopp vid utmätning............ 11.12.3 Skuldtyngda boföräldrar ........................................... Internationella aspekter om olika sätt att reglera Behov av att fastställa underhållsbidrag när barn bor Underhållsstöd kan lämnas trots att behov inte finns........ Slutsatser av probleminventeringen och att det finns två olika system för att reglera underhåll................................... Underhållsbidrag eller underhållsstöd – skillnader i storleken på underhåll............................................... Sammanfattning och slutsats ................................................. Något om olika beräkningsgrunder för underhållsbidrag 12.2.1 Antal barn i och utanför underhållsstödssystemet ... Typfallsberäkningar för att åskådliggöra skillnader mellan underhållsstöd och underhållsbidrag ........................ 12.3.3 Inkomstens påverkan på underhållsbeloppets 12.3.4 När bidragsskyldigs inkomst upphör att påverka 12.3.5 Konsekvenser för barnet och dess ekonomiska levnadsstandard av olika sätt att reglera underhåll ... Beräkning av ett fiktivt underhållsbidrag jämfört med underhållsstöd – en empirisk studie ..................................... 12.4.2 Föräldrarnas inkomster relativt varandra.................. 12.4.3 Många barn skulle förmodligen kunna få mer i underhåll genom underhållsbidrag ............................ Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor som rör barnet, m.m....... Del I Åtgärder för att undanröja konfliktdrivande faktorer i regelverken......................................................... Utökade möjligheter för båda föräldrar att vara mottagare av barnbidraget..................................................... 13.1.1 Båda föräldrar ska kunna vara mottagare av 13.1.2 Delning av barnbidrag vid växelvis boende på anmälan av endast en förälder.................................... 13.1.3 Övriga frågor om barnbidrag..................................... Utökade möjligheter till vårdbidrag ..................................... 13.2.1 Vårdbidrag ska kunna beviljas barnets båda 13.2.2 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser............ Bostadsbidrag vid växelvis boende........................................ 13.3.1 Växelvisbidrag som ny bidragsform .......................... 13.3.2 Utformningen av växelvisbidraget............................. 13.3.3 Bostadsbidragets storlek när det finns barn med olika slags boende i samma hushåll............................ 13.3.4 Insamling av uppgifter samt bedömning och kontroll av barns boende ............................................ 13.3.5 Höjning av det särskilda bidraget för 13.3.6 Barnets skolgång eller vård utanför hemmet............. 13.3.7 Beräkning av bidragsgrundande inkomst .................. 13.3.8 Växelvisbidraget i förhållande till ............ 13.4 Åtgärder som rör underhållsstödssystemet.......................... 13.4.1 Incitament för att få särlevande föräldrar att reglera underhåll utanför underhållsstödet ............... 13.4.2 Expeditionsavgift som incitament för att reglera underhåll utanför underhållsstödet............................ 13.4.3 Ersätt underhållsstödssystemet med ett förskottsbidrag som utgår från civilrättsliga avtal 13.4.4 Tidsbegränsade underhållsstöd .................................. 13.4.5 Avskaffat växelvisstöd inom underhållsstödet.......... 13.4.6 Åldersdifferentierade underhållsstödsbelopp ........... 13.4.7 Umgängesavdrag inom underhållsstödet 13.4.8 Behov av kartläggning av bidragsskyldigas skuldsituation och dess konsekvenser....................... 13.4.9 Förbehållsbelopp för umgängesförälder vid 13.4.10 Underhållsstöd och bostadsbidrag vid retroaktiv folkbokföring av barn ............................................... 13.5 Fördelning och avstående av föräldrapenning...................... Maxtaxa inom förskola och fritidshem m.m. – avgiftsuttag enligt platsinnehav ............................................. 13.6.1 Avgiftsuttag inom ramen för maxtaxan..................... 13.6.3 Står villkoret för avgiftsuttag i konflikt med det kommunala självbestämmandet?................................ Del II Åtgärder för bättre information och stöd till Samarbetssamtal om ekonomiska frågor som rör barnet.... 13.7.1 Skäl för att behandla ekonomiska frågeställningar 13.7.2 Upprättande av avtal om underhållsbidrag bör inte ingå i samarbetssamtalen..................................... 13.7.3 Erbjudande om samarbetssamtal ............................... 13.7.4 Kompetensutveckling och stöd till kommunerna .... Försöksverksamhet med separationsteam............................ 13.8.1 Behovet av tvärprofessionella insatser....................... 13.8.2 Närmare om utformning av försöksverksamhet 13.10 Föräldraportal och barnbudget ............................................ Del III Vissa statistikfrågor .......................................................... 13.11 Brister i den officiella statistiken då barn bor växelvis ....... 13.12 Mätproblem då barn bor växelvis......................................... 13.12.1 Att mäta ekonomisk standard – en 13.12.3 Slutsatser och överväganden..................................... Balans mellan arbete och familjeliv............................ Bakgrund och syfte med kartläggningen.............................. 14.2.1 Om resultatet.............................................................. Det obetalda hem- och omsorgsarbetet ............................... 14.3.1 Skillnader mellan olika grupper av föräldrar ............. 14.3.2 Omsorg om barnen .................................................... 14.3.3 Att värdera fördelningen av arbete i hushållet.......... Tiden i förvärvsarbete............................................................ 14.4.1 Skäl till deltidsarbete................................................... 14.4.2 Skäl till heltidsarbete................................................... 14.4.3 Det egna inflytandet ................................................... 14.4.4 Fördelningen av tid mellan arbete och barn.............. 14.4.5 Stora skillnader mellan olika typer av hushåll Konsekvenser av utredningens förslag......................... Utökade möjligheter för båda föräldrar att vara mottagare av allmänna barnbidrag......................................... 15.1.1 Konsekvenser för enskilda.......................................... 15.1.2 Administrativa konsekvenser ..................................... 15.1.3 Konsekvenser för jämställdheten............................... Utökade möjligheter till vårdbidrag...................................... 15.2.1 Konsekvenser för enskilda.......................................... 15.2.2 Konsekvenser för staten ............................................. 15.2.3 Konsekvenser för kommuner och landsting ............. 15.2.4 Administrativa konsekvenser ..................................... 15.2.5 Konsekvenser för jämställdheten............................... Införande av bostadsbidrag vid växelvis boende .................. 15.3.1 Konsekvenser för enskilda.......................................... 15.3.2 Konsekvenser för staten ............................................. 15.3.3 Administrativa konsekvenser ..................................... 15.3.4 Konsekvenser för jämställdheten............................... Avskaffat underhållsstöd vid växelvis boende...................... 15.4.1 Konsekvenser för enskilda.......................................... 15.4.2 Konsekvenser för staten och kommuner................... 15.4.3Sammantagna konsekvenser för enskilda som uppbär underhållsstöd vid växelvis boende och/eller bostadsbidrag ................................. 15.4.4 Konsekvenser för jämställdheten............................... 15.5Behov av övergångslösning med anledning av avskaffat växelvisstöd inom underhållsstödet och införande av växelvisbidrag inom bostadsbidraget .................................... 15.6 Tidsbegränsade underhållsstöd.............................................. 15.6.1 Konsekvenser för enskilda.......................................... 15.6.2 Administrativa konsekvenser ..................................... 15.6.3 Konsekvenser för jämställdheten............................... 15.7 Avskaffade umgängesavdrag ................................................. 15.7.1 Konsekvenser för enskilda ......................................... 15.7.2 Konsekvenser för staten............................................. 15.7.3 Administrativa konsekvenser..................................... 15.7.4 Konsekvenser för jämställdheten............................... 15.8 Förbehållsbelopp vid utmätning för umgängesföräldrar..... 15.8.1 Konsekvenser för enskilda ......................................... 15.8.2 Konsekvenser för staten............................................. 15.8.3 Administrativa konsekvenser..................................... 15.9 Fördelning och avstående av föräldrapenning...................... 15.9.1 Konsekvenser för enskilda ......................................... 15.9.2 Konsekvenser för staten............................................. 15.9.3 Konsekvenser för administrationen .......................... 15.9.4 Konsekvenser för jämställdheten............................... 15.10 Maxtaxa inom förskola och fritidshem – avgiftsuttag 15.10.1 Konsekvenser för enskilda ....................................... 15.10.2 Konsekvenser för kommuner................................... 15.10.3 Konsekvenser för jämställdheten............................. 15.11 Samarbetssamtal om ekonomiska frågor som rör barnet... 15.11.1 Konsekvenser för enskilda ....................................... 15.11.2 Konsekvenser för staten och kommuner ................ 15.12 Försöksverksamhet med separationsteam........................... 15.12.1 Konsekvenser för enskilda ....................................... 15.12.2 Konsekvenser för staten och kommuner ................ 15.12.3 Konsekvenser för jämställdheten............................. 15.13 Föräldraportal och barnbudget ............................................ 15.13.1 Konsekvenser för enskilda ....................................... 15.13.2 Administrativa konsekvenser................................... 15.14.1 Konsekvenser för samhället ..................................... 15.14.2 Administrativa konsekvenser................................... Litteratur- och referensförteckning..................................... Resultatet av telefonintervjuer, ............. Metodbeskrivning av empirisk studie av fiktivt Redovisning av logistisk regression avseende Frågor i SCB:s enkät om jämställt föräldraskap............. Bilaga 10 Ekonomi och samarbete mellan särlevande föräldrar .... Underlag med frågeställningar inför forskarsamtal om ekonomi och samarbete mellan särlevande Forskning och vetenskapliga studier om växelvis boende för barn – en översikt ....................................... Föräldrasamarbete efter separation – exemplet är cirka 50 000 barn med om en föräldraseparation. En del barn har också föräldrar som aldrig har levt ihop. Sammantaget har nära en halv miljon barn i åldern 0–särlevande föräldrar, vilket motsvarar en fjärdedel av alla barn i . Barn har både behov av och rätt till en nära och god kontakt med båda sina föräldrar. Denna rättighet slås fast i såväl barnkon- ventionen som . Ur barnets perspektiv är det centralt att föräldrarna, oavsett om de lever tillsammans eller inte, kan sam- arbeta i frågor som rör barnet. En grundläggande utgångspunkt i föräldrars ansvar för sina barn är att barnets bästa ska stå i centrum vid beslut om till exempel vårdnad, boende, umgänge och försörj- ning av barnet. I utredningens uppdrag ingår att belysa hur omsorgs- och för- sörjningsansvaret för barnet faktiskt fördelas mellan särlevande föräldrar och i vilken utsträckning de familjeekonomiska regelver- ken påverkar föräldrarnas överväganden rörande barnets boende och ekonomi. Utredningen ska beskriva barns behov i olika åldrar, liksom kostnader för att tillgodose behoven. Vidare ingår att redo- göra för hur samarbetet i frågor som rör ekonomi och omsorg om barnet fungerar mellan föräldrarna och i vilken utsträckning barnet drabbas av konflikter i dessa frågor. Utredningen har också i upp- drag att belysa vilka möjligheter och hinder för samarbete som finns i regelverken för de familjeekonomiska stöden samt föräldrars behov av hjälp- och stödinsatser. Slutligen ska föräldrars uppfatt- ning om förutsättningarna för balans mellan arbete och omsorg om barnet kartläggas och analyseras. En avgränsning i uppdraget är att utredningen inte ska föreslå ändringar i reglering om vårdnad, boende, um- gänge, underhållsskyldighet eller förmynderskap. Utredningen vill också framhålla att det inte ingår i uppdraget att se över fördelningsekonomiska konsekvenser av gällande regler. Det betyder att utredningen i sin översyn av konfliktfaktorer inom de familjeekonomiska regelverken har fokuserat på vem av föräld- rarna som kan ha rätt till en viss förmån utifrån faktisk eller anta- gen försörjningsbörda för barnet, snarare än nivån med vilken för- månen lämnas, eller borde lämnas. För att belysa och få kunskap om hur föräldrar fördelar kostna- der för barnet mellan sig och hur föräldrasamarbetet fungerar i olika avseenden har utredningen genomfört egna undersökningar och tagit del av, analyserat, och till viss del bearbetat andra under- sökningar – såväl kvalitativa som kvantitativa. Synpunkter från en- skilda föräldrar och barn, organisationer, myndigheter och forskare har främst inhämtats genom hearingar, studiebesök och den egna webbplatsen. Särlevande föräldrar och deras barn Särlevandehushållen ser olika ut Med särlevande föräldrar avses personer som har barn tillsammans men som inte lever ihop. Särlevandehushållen i ser mycket olika ut både vad avser familjesammansättning och ekonomiska förutsättningar. Hushållens sammansättning varierar också . De tre största hushållstyperna bland särlevandehushållen är ensamstående mammor med barn () följt av ombildade familjer () och ensamboende1 pappor (). I vilken grad föräldrar i dessa hushåll har faktisk omsorg om barnet varierar. Den ena föräldern kan ha barnet boende hos sig eller största delen av tiden (boförälder), medan den andra föräldern enbart har barnet boende hos sig ingen eller liten tid (umgängesförälder). Barnet kan också vara varaktigt boende hos båda föräldrarna, dvs. bo växelvis, vilket i praktiken innebär att barnet bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna. Även om ett barn bor växelvis hos föräldrarna kan det bara vara folkbokfört hos en av dem. Statistiken i allmänhet definierar enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. I viss stati- stik räknas, undantagsvis, även alla hushåll där barn bor växelvis hos föräldrarna som hushåll med barn. Utredningens analyser visar att folkbokföringen stämmer överens med var barnet faktiskt bor 1 Med ensamboende menas att denne inte har något barn folkbokfört hos sig samt inte bor ihop med någon ny partner. för endast av alla barn till särlevande föräldrar. Den vanligaste anledningen till att folkbokföringen inte överens- stämmer med boendet är att barnet bor växelvis hos föräldrarna.