sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — I avsnitt 3.5.4 beskrivs en modell för hur utbildning om de mänskliga rättigheterna kan planeras, struktureras och genomföras för personer verksamma inom den offentliga sektorn. genomfördes en utbildning om mänskliga rättigheter för i kom- mun som utformats utifrån denna modell. En utvärdering av utbildningen finns i rapporten av en pilotutbildning i mänskliga rättigheter, Ledningsgruppen på i kommun (bilaga 13). Förutom utbildningsmodellen har delegationen också utarbetat förslag om hur kommunerna kan utnyttja sina styrdokument för att stärka arbetet med de mänskliga rättigheterna. I samarbete med kommunerna genomförde delegationen en studie med fokus på kommunernas årliga budget- och strategi- dokument för att undersöka hur dessa kan användas för att inte- grera ett människorättsperspektiv i den kommunala verksamheten. Resultaten från denna studie har använts som underlag inför utarbetandet av kapitel 6 om styrning och tillsyn. Utöver det erfarenhetsutbyte som skett i samband med olika gemensamma projekt samt vid anordnande av seminarier och konferenser har delegationen –2010 även anordnat möten med ett 20-tal kommuner och landsting för dju- pare erfarenhetsutbyte. Utbildning för kursledare på Efter en förfrågan från läkarstuderande vid Sahlgrenska Akademin vid föreslog delegationen att den skulle genomföra en pilotutbildning för universitetslärarna på Delegationens uppdrag och arbete läkarutbildningen (se även avsnitt 3.5.4). Även denna utbildning utformades utifrån den ovan nämnda modellen och genomfördes . Utbildningen lades upp i tre steg, varav det första var en generell introduktion till de mänskliga rättigheterna i ett inter- nationellt och nationellt perspektiv. Därefter följde en fördjupning om rätten till bästa uppnåeliga hälsa. Det sista steget fokuserade på hur utbildning om mänskliga rättigheter skulle kunna inkluderas i läkarutbildningen. En utvärdering av utbildningen är under utarbe- tande. Sahlgrenska Akademin kommer att besluta på vilket sätt utbildningsinsatsen ska tas till vara framöver. 1.3.2Strategier för information och ökad kunskap om mänskliga rättigheter Delegationen har haft i uppdrag att utarbeta strategier och genomföra informationssatsningar för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället. I uppdraget ingick också att kartlägga hur olika typer av information och kun- skap om mänskliga rättigheter sprids . Delegationen har låtit genomföra flera kartläggningar. Syftet har varit att skapa underlag både för verksamheten med att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i deras arbete för de mänskliga rättigheterna och för arbetet med att formulera informa- tionsstrategier. Kartläggningarna är följande: -Kommuners, landstings och statliga myndigheters arbete med mänskliga rättigheter – behovet av stöd, Interna- tional 2006 (bilaga 7). Rapporten bygger på en enkätundersök- ning som genomförts bland kommuner, landsting och statliga myndigheter. -Kommunernas ansvar för att förverkliga mänskliga rättigheter – en kartläggning av 16 kommuner i , , , 2008 (bilaga 8). I rapporten beskrivs hur kommuner arbetar med frågor om mänskliga rättigheter, bl.a. hur ansvaret för frågorna är fördelat inom den kommunala verksamheten samt vilka problem och möjligheter som finns i arbetet. Delegationens uppdrag och arbete -Kartläggning – Fem ombudsmän och Handisams utåtriktade arbete gentemot kommuner och landsting, , , 2008 (bilaga 9). Rapporten beskriver de tidigare diskrimineringsombudsmännens (Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuella läggning, HomO) och Handisams arbete gentemot myndigheter, kommuner och landsting och identifierar framgångsfaktorer i detta arbete. -Förtroendevaldas och chefstjänstemäns introduktion – En studie bland kommuner, landsting och regioner avseende mänskliga rättigheter vid introduktionsutbildningar, , och , Teologiska hög- skolan i (bilaga 10). Studien omfattar en beskrivning och studie av de introduktionsprogram om mänsk- liga rättigheter som ett urval kommuner, landsting och regioner erbjuder politiker och chefstjänstemän när de börjar sina för- troendeuppdrag respektive anställningar. -Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i – En översikt (SOU 2007:102), , . Slutsatser från kartläggningarna beskrivs bl.a. i avsnitt 3.5.4. Resul- tatet av SIFO-undersökningen presenterades vid ett frukostsemi- narium i som delegationen anordnade . Den kartläggning som vid gjort disku- terades vid ett möte med representanter från och fyra kommuner i som genomfördes i samarbete med i län. anordnade delegationen också ett frukostseminarium för kommunpolitiker och tjänstemän i samarbete med . Rapporten och mänskliga rättigheter i – En översikt (SOU 2007:102) pre- senterades vid ett frukostseminarium i och vid MR-dagarna i . Europeiska och internationella initiativ Enligt direktiven har delegationen, inom ramen för uppgiften att arbeta för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället, bl.a. haft att samordna EU- Delegationens uppdrag och arbete initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla och Europa- rådets kampanj Alla olika – Alla lika i . Delegationen har tidigare redovisat sitt arbete med dessa kampanjer i delbetänkandet Rapporter från en MR-verkstad (SOU 2008:45). Här kan i korthet nämnas att delegationen inom ramen för sitt arbete med EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla samordnat genomförandet av två regionala konferenser under namnet Rättigheter för alla. Konferenserna, som anordnades i samarbete med bl.a. Svenska Röda Korset och MR- fonden, hölls i och . Delegationen genomförde kampanj Alla olika – Alla lika i i egenskap av nationell kampanjkommitté. Som sådan fungerade delegationen som kontaktpunkt gentemot Europa- rådet samt samordnare av såväl nationella som regionala och lokala aktörer som deltog i genomförandet av kampanjen. Kampanjen riktade sig till ungdomar och fokuserade på mångfald, mänskliga rättigheter och deltagande. I uppdraget ingick att samråda och samverka med för Ungdomsorganisationer (LSU) och . LSU fungerade som nav för det nationella arbetet. Genom tilläggsdirektiv fick delegationen också i upp- drag att genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av FN:s beslut att högtidlighålla 200- årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande (dir. 2007:114). Som nämnts ovan har även denna del av delegationens arbete redovisats i delbetänkandet Rapporter från en MR-verkstad. Delegationens arbete med utbildningar för personer verksamma inom den offentliga sektorn har redovisats i avsnitt 1.3.1 om stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting. Förutom dessa har delegationen genomfört utbildningar inom ramen för projektet i skolan (). Bakgrunden till projektet var att delegationen 2006 i samarbete med de dåvarande ombuds- männen mot diskriminering (Ombudsmannen mot etnisk diskrimi- nering, JämO, HO och HomO), samt Barn- och Elevombudet ansökte om EU-medel för en skolkampanj. Kampanjens syfte var att sprida kunskap och information om den då nya lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan Delegationens uppdrag och arbete kränkande behandling av barn och elever (numera upphävd och ersatt av annan lagstiftning). Projektet i skolan resulterade i utbildningar för instruktörer från elevråd () och stiftelsen med ett 40-tal deltagare. Dessutom framställdes serietidningen , som trycktes i 100 000 exemplar. Den första upplagan tog slut inom , varför ytterligare 150 000 exemplar trycktes. ges tidningen ut av () i samarbete med Barn- och elevombudet vid Skolinspektionen. Tidningen, som kan beställas gratis i s.k. klasspaket om 30 exemplar, har uppdaterats utifrån förändringarna i bl.a. diskrimineringslagstiftningen. Infor- mation om hur Respekt kan beställas finns på DO:s hemsida, . Inom ramen för uppdraget om 200-årsminnet av den trans- atlantiska slavhandelns avskaffande har delegationen utarbetat en faktatidning med lärarhandledning och övningar om slavhandeln och roll i denna. Materialet är i första hand avsett för högstadie- och gymnasieelever. Förutom att ta fram den utbildningsmodell för offentlig verk- samhet som beskrivits ovan samt förslag om hur de mänskliga rättigheterna kan integreras i kommunala styrdokument (se avsnitt 3.4.4) har delegationen bl.a. gett Handisam i uppdrag att utarbeta förslag på indikatorer för mänskliga rättigheter. Resultatet presen- teras i rapporten indikatorer för mänskliga rättigheter, Små fönster med glimt av ett större sammanhang. Rapporten kan laddas ned eller beställas på Handisams hemsida, . Sedan delegationen avslutat sitt uppdrag kommer rapporten även att finnas på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter, tillsammans med övrigt material som utarbetats av delegationen eller på delegationens uppdrag. Delegationen har vidare genomfört projektet (Equality in Reality), som finansierats med medel från EU-kom- missionens program Progress. Syftet med MR-dilemman var att öka medvetenheten kring de svårigheter som kan uppkomma när mänskliga rättigheter kommer i konflikt med och behöver balan- seras mot varandra. Inom ramen för projektet tog delegationen Delegationens uppdrag och arbete fram den s.k. MR-blobben, som är en interaktiv mötes- plats som i första hand vänder sig till ungdomar mellan . MR-blobben beskriver ett antal situationer där frågor och dilemman om mänskliga rättigheter som användaren uppmanas ta ställning till. Syftet är att på så sätt väcka nyfikenhet och intresse för frågor om de mänskliga rättigheterna. MR-blobben har ställts ut på flera platser i landet och finns numera på i samt på Fredsmuseum i . En internetversion av MR-blobben samt ett utbildningsmaterial med praktiska övningar och lärarhandledning finns på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter, . Delegationen har haft en egen webbplats, . Där har delegationen presenterat de kart- läggningar, kampanjer, projekt och övriga aktiviteter som delega- tionen genomfört, deltagit i eller stött. På webbplatsen har delegationen också informerat om metoder som använts för att påbörja eller utveckla arbetet med mänskliga rättigheter samt lämnat förslag på litteratur, filmer och webbsidor där ytterligare information finns. Webbplatsen har anpassats i enlighet med (Web Accessi- bility Initiative), som är internationella riktlinjer för att göra webb- platser mer tillgängliga för människor med funktionsnedsättning. På webbplatsen har också funnits information om delegationen på , meänkieli, samiska, finska och engelska samt på teckenspråk och lättläst svenska. Dessutom har det funnits möjlighet att lyssna till text och länkar på talad svenska. Rapporter och annat material som funnits på delegationens webbplats eller publicerats i tryckt form kommer, som tidigare nämnts, att överföras till regeringens webbplats för mänskliga rättigheter, , när delegationen har avslutat sitt arbete. Delegationens uppdrag och arbete Delegationens uppdrag att utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället har framför allt utförts genom arbetet med de ovan nämnda kampanjerna och kartläggningarna. En strategi har utarbetats för varje kampanj och del av verksamhet för sig för att kunna anpassas till behoven och förutsättningarna inom det aktuella området. Det har dock även funnits gemensamma utgångs- punkter och en övergripande inriktning för hela informationsverk- samheten som bör nämnas. Delegationen har ansett det vara väsentligt att inom ramen för arbetet med kampanjer och andra kommunikationsinsatser verka för att ett mer bestående värde kan skapas även när verksamheten varit finansierad med projektmedel eller på annat sätt avgränsad i tiden. Alla större insatser har därför haft en uttalad strategi för ett överlämnande till permanenta aktörer. Arbetet med de regionala konferenserna om mänskliga rättigheter, Rättigheter för alla, togs efter kampanjens avslutande över av Svenska Röda Korset. , som utarbetades som ett led i arbetet med , ges fortsatt ut i uppdaterad form av DO. Det utbildningsmaterial som utarbetades som ett led i uppdraget om 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande sprids fortsättningsvis av och . MR-blobben, som togs fram inom ramen för arbetet med MR-dilemman, återfinns i fysisk form på Fredsmuseum i samt i . Innehållet i MR-blobben samt den tillhörande lärarhandledningen finns också på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter, . Ett annat sätt att arbeta för långsiktighet har varit att genomföra informationsverksamhet på flera olika platser i landet och där utgå från de regionala och lokala aktörernas aktiva medverkan, kunska- per och prioriteringar. Delegationen har därför samordnat regio- nala och lokala arbetsgrupper med företrädare för bl.a. kommuner, länsstyrelser och organisationer inom det civila samhället som gemensamt formulerat dagordningen kring människorättsfrågor av intresse i området. Dessa samarbeten har lett till kontakter och nätverk kring människorättsfrågor i området som bestått efter det att delegationens verksamhet på platsen avslutats. Delegationens uppdrag och arbete Delegationen har också velat betona att de mänskliga rättig- heterna är allas ansvar och att frågorna därför måste förstås och ägas lokalt. Detta har inneburit att upplägg och frågeställningar för seminarier och andra kommunikationsinsatser har anpassats till lokala förhållanden och frågor. En övergripande inriktning har även varit att stimulera till diskussion och reflektion snarare än att lämna färdiga svar. Det har varit viktigt att deltagare i seminarier och andra möten om människorättsfrågor själva varit aktiva och kunnat påverka inriktningen. De kampanjer som delegationen har haft i uppdrag att genom- föra, liksom arbetet med och MR-dilemman, har framför allt fokuserat på ungdomar. I detta arbete har en genomgående inrikt- ning varit att utforma metoder och material i samarbete med ungdomsorganisationer för att nå en utformning och hitta kanaler som är specifika för ungdomar. Detta har troligen varit en viktig faktor för den stora spridningen av materialet om anti-diskrimine- ring i skolan genom serietidningen , som bl.a. publicerades i flera korta delar på ungdomssajten Hamsterpaj.6 Slutligen bör nämnas att ett genomgående inslag i delegationens informationsverksamhet genom kampanjerna, liksom i arbetet med delegationens webbplats och delbetänkanden, har varit att aktivt arbeta för tillgänglighet i vid bemärkelse. Detta har bl.a. inneburit framtagande av lättlästa och inlästa versioner samt versioner på teckenspråk, versioner på olika språk, främst de nationella minori- tetsspråken, val av tillgängliga möteslokaler samt även ett icke- normativt sätt att gestalta människor bl.a. i materialet om icke- diskriminering. 1.3.3Stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter Delegationens uppdrag har även omfattat uppgiften att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter. För att få en bättre uppfattning om hur debatten i dessa frågor förs i medierna gav delegationen i uppdrag åt forskare vid att granska hur och i vilken mån frågan om mänskliga rättigheter presenterades och beskrevs i svenska medier –2006. Delegationens uppdrag och arbete Delegationen har tidigare beskrivit resultaten från denna studie i rapporten och mänskliga rättigheter i – En översikt (SOU 2007:102). En sammanfattning av rapporten ges i avsnitt 3.7.4. –2010 har också delegationens ordförande publicerat sju debattartiklar i , , , , samt Västerbottens-Kuriren.7 Medverkan vid seminarier och konferenser Delegationen har medverkat vid en mängd större arrangemang med olika målgrupper. Så har delegationen t.ex. både anordnat egna seminarier och deltagit i sådana som andra anordnat bl.a. vid stora årliga arrangemang, t.ex. MR-dagarna, som hållits i , och , samt mässan och Bibliotek i . Dessa arrangemang har vänt sig både till personer som inom ramen för yrkesliv eller förtroendeuppdrag arbetar med frågor om de mänsk- liga rättigheterna och till allmänheten. Andra exempel på stora arrangemang där delegationen medverkat är Skolforum i och Skoldagarna i , vilka båda riktar sig till lärare och skolledare. Vid så gott som samtliga dessa arrangemang har delega- tionen dessutom deltagit med utställningar. Därutöver har delega- tionen medverkat vid ett stort antal mindre arrangemang med varierande målgrupper, såsom seminarier och möten. Verksamhet som syftat till att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter har även genomförts inom ramen för de kampanjer som beskrivits ovan i avsnitt 1.3.2, bl.a. EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla, den svenska delen av kampanj Alla olika – Alla lika samt de kommunika- tionsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter som delegationen genomfört med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. 7 Ny undersökning: Kunskapen om mänskliga rättigheter brister, 2007-04- 20, Obetänksamma kränkningar, , Stärk arbetet för mänskliga rättigheter i , , Slaveriet – en del av vår nutid, , Slaveri under annat namn, , , Slaveriet – en del av vår nutid, , Människorätt en viktig del av krishanteringen, . Delegationens uppdrag och arbete 1.3.4Lämna förslag på hur fortsatt stöd kan erbjudas I delegationens uppdrag har ingått uppgiften att lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Enligt sina direktiv är delegationen fri att lämna lagförslag. Förslagen lämnas i kapitel 4–9. Som en bakgrund till förslagen kan tilläggas att regeringen i budgetpropositionen förtydligade att det i delegationens uppdrag ingår att se över hur frågan om nationella institutioner som inrättas enligt Parisprinciperna med uppgift att bevaka frågor om de mänskliga rättigheterna ska lösas.8 Vidare bör några utgångspunkter för förslagen nämnas. Delegationen har tolkat sin uppgift så att förslagen i första hand bör röra det systematiska arbetet för de mänskliga rättigheterna, dvs. förslag som avser övergripande frågor om hur arbetet bedrivs med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Uttrycket stöd bör, enligt delegationens mening, tolkas som att förslagen ska vara framåtsyftande i den bemärkelsen att de ska vara ägnade att förebygga, motverka och förhindra att de mänskliga rättigheterna kränks, snarare än att fokusera på kränkningar som redan ägt rum. Delegationen lämnar inte förslag som syftar till att komma till rätta med specifika rättighetsproblem. Dessa studeras och lyfts fram återkommande av internationella organ samt även nationellt, bl.a. inom ramen för arbetet med de nationella handlingsplanerna för mänskliga rättigheter. Delega- tionen lämnar inte heller förslag som rör rättigheter för specifika grupper eller delar av befolkningen. Det är angeläget att ingående studera ojämlikheter som finns avseende hur olika delar av befolk- ningen åtnjuter sina mänskliga rättigheter. som Delega- tionen för mänskliga rättigheter i inrättades tillsatte regeringen även en delegation för romska frågor. Denna delegation har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2010:55). I betänkan- det beskrivs hur romer inte haft full tillgång till sina mänskliga rättigheter i . Utredningar och kartläggningar av detta slag som rör delar av befolkningen eller specifika rättighets- problem belyser ofta systematiska brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och utgör därför värdefullt material även för arbetet för de mänskliga rättigheterna på en övergripande nivå. Detta arbete måste bedrivas på ett så systematiskt och noggrant sätt att 2008/09:1, utgiftsområde 1, , s. 68. Delegationens uppdrag och arbete brister i rättighetsskyddet kan förebyggas så långt det bara är möjligt. Syftet med delegationens förslag (kapitel 4–9) är att de tillsammans ska forma ett system som på ett långsiktigt sätt kan skydda de mänskliga rättigheterna, bl.a. genom att förebygga och identifiera brister i rättighetsskyddet. 1.3.5Internationell kunskap och erfarenhet I delegationens uppdrag har ingått att uppmärksamma och sprida internationell kunskap och erfarenhet. Inom ramen för detta arbete har delegationen samarbetat bl.a. med för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och för utbyte av erfarenheter och för att genom dessa organisationer hålla sig informerad om vad som sker i andra länder. Delegationen har dessutom medverkat och deltagit i interna- konferenser, bl.a. konferenserna Rights Work! Systematic Work for Human Rights Implementation 2008 och 2009, som båda hölls i . Delegationen har även gjort besök i andra länder för att ta del av deras erfarenheter av att arbeta med mänskliga rättigheter samt med anledning av EU- och Europarådsprojekten. 1.3.6Möten, samråd och samverkan Delegationen har hållit 24 protokollförda möten. Den samlade expertgruppen har bjudits in till fem möten. Därutöver har ordföranden och sekretariatet hållit möten och fört diskussioner med delar av expertgruppen vid ett flertal tillfällen. Delegationen har inte berett experterna möjlighet att lämna särskilda yttranden enligt 21 § kommittéförordningen (1998:1474) då dessa främst deltagit i arbetet med den främjande delen av uppdraget och inte i delegationens diskussioner och överväganden om förslag. Enligt sina direktiv har delegationen haft i uppdrag att arbeta utåtriktat och att använda dialog som en central del av sin verksamhet. Delegationen skulle enligt sina ursprungliga direktiv bl.a. samråda och samverka med HomO, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, HO, (), Handisam, , , (), , Statskontoret, Verket för förvaltningsutveckling Delegationens uppdrag och arbete (Verva), Forum för levande historia, JämO, Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten (N2005:2), Kommuner och Landsting (SKL) samt kommuner med storstadspolitiska lokala utvecklingsavtal. Flera av dessa aktörer har ingått i den expertgrupp som utsågs i samband med att delegationen inrättades. Samverkan och samråd med dessa och andra aktörer har framför allt ägt rum inom ramen för de utbildningar, kampanjer och informationssatsningar som beskrivits i avsnitt 1.3.1–1.3.3. Såsom framgått av beskrivningarna har så gott som samtliga dessa aktiviteter genomförts i samarbete mellan delegationen och statliga myndigheter, kommuner, landsting och organisationer. Därutöver har även särskilda möten genomförts med bl.a. statliga myndig- heter för att diskutera den del av delegationens uppdrag som rört att lämna förslag inför det framtida arbetet för de mänskliga rättigheterna. Representanter för föreningslivet har ingått i en rad av delega- tionens referensgrupper. Delar av delegationens uppdrag, bl.a. utbildande och informerande aktiviteter, har genomförts i samråd och samverkan med t.ex. Svenska Röda Korset, MR-fonden, Före- ningen Gemensam Framtid, LSU, SKL, , Stiftelsen , , , Antidiskrimi- neringsbyrån i , Kvinna till Kvinna, samt ECPAT . Arbetsgrupper som bildats för genomförande av olika aktiviteter har i sin tur haft kontakt med ett flertal andra organisationer i sin region för att samla in ytterligare synpunkter. Bland dessa organisationer kan bl.a. nämnas regionala och lokala handikappförbund, tigande (RFSL) och representanter för resandefolket. 2.1Introduktion till de mänskliga rättigheterna 2.1.1De mänskliga rättigheterna – juridik, etik och politik De mänskliga rättigheterna är ett sätt att formulera vad som krävs av staten i vid bemärkelse, omfattande alla delar av det allmänna, för att de som bor eller vistas i ett land ska kunna garanteras ett människovärdigt liv. Rättigheterna beskriver vad som inte får göras mot någon människa och vad som måste göras för varje människa. Utgångspunkten för de mänskliga rättigheterna är att alla män- niskor ska ses som fria och lika i värde och rättigheter.