sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Jämställdhetsbonusen syftar till att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män vad gäller såväl föräldraledig- het som deltagande i arbetslivet. Bestämmelser om jämställdhets- bonus finns i lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Jämställdhetsbonusen beräknas utifrån föräldrarnas fördelning av föräldrapenningdagar för barn födda efter . Ju jämnare föräldrarnas fördelning av föräldrapenningdagarna är, desto större blir bonusen. En lika fördelning av föräldrapenningdagarna berättigar till maximal bonus, som för ett barn uppgår till . Den förälder som totalt har tagit ut flest dagar med föräldrapenning får jämställdhetsbonus om han eller hon arbetar eller studerar när den andra föräldern tar ut föräldrapenning. För att bonus ska utgå får denne förälder således inte vara arbetslös, sjukskriven eller för- äldraledig för ett annat barn . För bonus krävs också att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Särlevande föräldrar har samma rätt till bonus som de som bor i ett hushåll. Utbetalningen av jämställdhetsbonusen sker genom kreditering av förälderns skattekonto. Vårdnadsbidrag är ett kommunalt bidrag som är frivilligt för kom- munerna att införa, finansiera och administrera. Syftet med vård- nadsbidraget är att ge ökade möjligheter för föräldrar att vara hemma och vårda sitt barn då barnet är mellan ett och , och att möjliggöra en mjukare övergång mellan föräld- raledighet och arbete. Bestämmelser om vårdnadsbidrag finns i lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. De kommuner som önskar kan ge ett skattefritt bidrag på maximalt och barn. Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet, 1–, är folkbokförd i den aktuella kommunen samt inte har en heltidsplats i förskola. Bidraget får utbetalas till en vårdnadshavare som både är folkbokförd och bor på samma adress som barnet. Vårdnadshava- ren kan förvärvsarbeta och uppbära vårdnadsbidrag om barnomsorgen är ordnad på annat sätt. Vårdnadsbidraget får efter anmälan av båda vårdnadshavarna delas så att bidraget lämnas med hälften till vardera vårdnadshava- ren. Vårdnadsbidrag får lämnas med hälften till vardera vårdnads- havaren även om endast en av dem är folkbokförd på samma adress som barnet och bor tillsammans med barnet. Vårdnadsbidraget får i sådant fall även lämnas till en vårdnadshavare som inte är folkbok- förd i samma kommun som barnet. Vårdnadsbidraget kan inte lämnas till en vårdnadshavare som har vissa andra ersättningar med anledning av föräldraledighet, arbets- löshet, hög ålder, långvarig sjukdom eller etableringsersättning som nyanländ invandrare. 3.6.6Vårdbidrag för barn med sjukdom eller funktionsnedsättning I 22 kap. SFB finns bestämmelser om vårdbidrag. Vårdbidrag syftar till att ge en förälder möjlighet att (i hemmet) ta hand om barn med sjukdom eller funktionsnedsättning som har behov av särskild tillsyn och vård. Ett krav är att barnet behöver särskild tillsyn och vård . Vårdbidraget utgör dels en ersättning för det vård- och tillsynsarbete som en förälder utför, dels en ersätt- ning för de merkostnader som uppkommer p.g.a. av barnets funk- tionsnedsättning eller sjukdom. Merkostnader kan till exempel vara kostnader för sjukvård och läkemedel eller utgifter för hjälpmedel, särskild mat eller resor av olika slag. Som merkostnad räknas även kostnader för att anpassa eller byta bostad. Det är endast ett barns förälder som kan ha rätt till vårdbidrag. Med förälder likställs i lagen förälders make som stadigvarande sammanbor med föräldern, förälders sambo som har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern, samt blivande adoptiv- förälder i vissa i lagen angivna fall. Möjligheten att uppbära vårdbidrag begränsas dock när barnet är placerat för vård utanför det egna hemmet (se närmare om detta i 106 kap. 9–11 §§ SFB). Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärde- dels förmån. Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet, vilket är . Hel förmån utgör av prisbas- beloppet, vilket innebär , eller . Vårdbidrag kan beviljas från det att barnet är nyfött till och med juni månad det år barnet fyller . Vårdbidraget betalas ut till den förälder som har ansökt om och beviljats vårdbidrag, normalt den som har den rättsliga vårdnaden om barnet. Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn, får den förälder vårdbidraget som står för den huvudsakliga tillsynen och vården. I likhet med det allmänna barnbidraget finns det också möjlighet för föräldrar att dela på vårdbidraget om för- äldrarna gemensamt ansöker om det. En förutsättning för delning är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda tar del i vården av barnet. I annat fall tillfaller vårdbidraget den förälder som först ansökt om och beviljats rätten till vårdbidrag. Inom studiestödssystemet finns några förmåner som framför allt syftar till att dels täcka kostnader för barnets utbildning, dels eko- nomiskt stödja familjer med låga inkomster och möjliggöra för för- äldrar att studera. Nedan redogörs kort för dessa förmåner. Studiehjälpen ingår i utbildningspolitiken men är även en del av det ekonomiska familjestödet, och är avsedd att bidra till att täcka kostnader för ett barns utbildning. Bestämmelser om studiehjälp finns i 2 kap. studiestödslagen (1999:1395) och dess förordning (2000:655). Studiehjälpen består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiehjälp får den som är högst och studerar på heltid i gymnasieskola, folkhögskola, eller statlig vuxenutbildning och vissa utbildningar på gymnasial nivå. För ett normalt läsår beviljas stu- diehjälpen för totalt . Studiehjälp betalas ut till den studerandes föräldrar eller någon annan vårdnadshavare enligt samma grunder som tillämpas vid utbetalning av allmänt barn- bidrag. Om den studerande är myndig betalas dock studiehjälpen ut till den studerande. Om det finns särskilda skäl, kan studiehjälp för en omyndig studerande betalas ut till en socialnämnd eller någon annan för att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. Studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller . För den som går i en gymna- sial utbildning ersätter studiebidraget det allmänna barnbidraget som betalas ut till och med det kvartal man fyller . Den stude- rande behöver inte ansöka om bidraget; det betalas ut automatiskt. Studiebidraget lämnas med under skolter- minerna, vilket innebär . Det extra tillägget syftar framför allt till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera. För tillägget finns ingen nedre åldersgräns. Behovet av stöd bedöms genom att ett ekonomiskt underlag räknas fram. Det ekonomiska underlaget utgörs av elevens och föräldrarnas beräknade sammanlagda inkomster samt förmögenhet. Extra tillägg kan endast beviljas om det ekonomiska underlaget understiger en årlig bruttoinkomst på . För en studerande som är gift beräknas det ekonomiska underlaget utan hänsyn till föräldrarnas inkomst och förmögenhet. Inackorderingstillägget kan beviljas till elev vid folkhögskola, fri- stående skola eller riksinternatskola, som på grund av lång restid behöver inackordera sig på skolorten. Månadsbeloppet varierar be- roende på avståndet mellan skolan och hemmet. Studerande som har vårdnad om barn få ett tilläggsbidrag inom ramen för studiemedelssystemet. Syftet med bidraget är att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och för att underlätta för föräld- rar att studera. Bestämmelser om tilläggsbidraget finns i studie- stödslagen (1999:1395) och dess förordning (2000:655). Tilläggs- bidrag får lämnas till personer som uppbär studiemedel och som har vårdnad om barn t.o.m. det kalenderår barnet fyller . Tilläggsbidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. Tilläggsbidraget är högst för det första barnet och där- efter lägre per barn för den som har flera barn. Omfattningen av studierna påverkar storleken på beloppet, som beräknas och är knutet till gällande prisbasbelopp. Tilläggsbidraget är inte skattepliktigt. Om båda vårdnadshavarna studerar är det bara en av dem som kan få tilläggsbidraget. Bidraget betalas ut till den av vårdnads- havarna som först får ett beslut om studiemedel. Om barnets vårdnadshavare är folkbokförda på olika adresser, lämnas tilläggsbidraget till den av vårdnadshavarna som barnet är folkbokfört hos. Vårdnadshavarna kan emellertid själva komma överens om att den andre föräldern i stället kan få tilläggsbidraget. Detta gäller bara det tilläggsbidrag som ännu inte har betalats ut. 3.8Avgift för förskola, fritidshem m.m. De grundläggande bestämmelserna om avgifter för förskola m.m. finns i skollagen (1985:1100). gäller en ny skollag (se SFS 2010:800), enligt vilken förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kommer att benämnas förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. För en plats i dessa verksamheter får kommunerna ta ut en skälig avgift. Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn ska från och med erbjudas plats under minst eller . Avgiften för denna plats får avse bara den del av verksamhet som överstiger . finns det möjlighet för kommunerna att ta ut en maxtaxa för plats i förskola, fritidshem m.m. Den innebär att kom- munerna inte kan ta ut avgifter över ett visst angivet tak. Under detta tak får kommunerna själva besluta om avgiftssystemets konstruktion. Maxtaxan inom förskolan m.m. är frivillig för kommunerna. Kommuner som tillämpar maxtaxa är berättigade till särskilt statsbidrag för att kompensera för det intäktsbortfall detta kan medföra.21 Samtliga kommuner i landet tillämpar maxtaxan. Bestämmelser om förutsättningarna för statsbidraget finns i för- ordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet. När det gäller förskola m.m. lämnas statsbidrag under förutsätt- ning att avgiften i verksamheten är högst tre, två respektive en procent av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra respektive tredje barnet i hushållet. Avgiften får dock inte överstiga för det första barnet, för det andra barnet respektive för det tredje barnet i förskoleverksamheten. För fritidshem m.m. gäller liknande regler, dock med andra belopp. 21 Kommunerna kan därtill få statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. För båda verksamhetsformerna gäller att den högsta avgiften i den för barnet aktuella verksamhetsformen betalas för det yngsta barnet i hushållet och den närmast lägre avgiften i den för barnet aktuella verksamhetsformen betalas för det närmast äldre barnet. Från och med det fjärde barnet i hushållet betalas ingen avgift. Med hushåll menas enligt förordningen ensamstående och makar. Med makar jämställs man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och har eller har haft gemensamt barn eller är folkbokförda på samma adress. Med makar jämställs också personer som lever tillsammans i ett homosexuellt förhål- lande och är folkbokförda på samma adress. Definitionen innebär att även en styvförälders inkomst och ekonomiska situation ingår i den inkomst som avgiften för barnets omsorg baseras på. Det är utifrån denna definition av hushåll som avgiften räknas fram. Med avgiftsgrundande inkomst avses i förordningen lön före skatt och andra skattepliktiga inkomster i inkomstslaget tjänst samt överskott i inkomstslaget näringsverksamhet enligt bestämmelser i inkomstskattelagen (1999:1229). 4 Synpunkter från enskilda Utredningen har under arbetets gång fått ta del av många syn- punkter från enskilda personer som antingen har ringt eller skrivit till utredningen för att berätta om hur de upplever sin situation som särlevande föräldrar, framför allt ur ett ekonomiskt perspektiv. Hur särlevandesituationen upplevs skiljer sig självfallet åt i det enskilda fallet, och den enskildes förutsättningar att klara sin eko- nomi och vardag kan se väsentligt olika ut beroende på om man är boförälder, umgängesförälder eller om man har barnet boende hos sig växelvis. Utredningen redovisar i kapitel 5 statistik över hur situationen generellt kan se ut för olika särlevandehushåll. För utredningen har det dock varit värdefullt att få ta del av enskilda personers beskrivningar av sin situation och många av dem åskådliggör med sina berättelser flera av de problemområden som utredningen har identifierat. I det följande presenteras synpunkter från två föräldrar som skriftligen har hört av sig till utredningen, en pappa som är umgängesförälder och en mamma som är boförälder. Synpunkterna ska inte uppfattas som representativa för särlevande föräldrar i allmänhet utan syftar till att ge en bild av hur en särlevande förälder kan uppleva sin livssituation. Breven är avidentifierade, och de enskilda har samtyckt till att deras brev publiceras i denna form. Brev från en pappa som är bidragsskyldig umgängesförälder, Jag är , lever som ensamstående sen ungefär . Jag har två barn, en dotter och en son är 17. Ung- arna bor hos sin mamma och är hos mig ungefär . Jag har varit egenföretagare i stort sett hela mitt liv och jobbat i en rad olika branscher. På grund av en accelererande psykisk ohälsa som började är jag förtidspensionerad. sen också visat sig efter ett otal läkarundersökningar och andra undersökningar, att jag har en del andra sjukdomar, bland annat MS. Mitt företagande kollapsade runt 2005 och jag vart satt i per- sonlig konkurs 2006 med mycket stora skulder, mest skatter men också andra skulder. Jag lever på existensminimum enligt KFM:s normer och har underhållsbidrag att betala till ungarna. Det är så mycket jag vill berätta och belysa och hoppas bara att det jag skriver är förståligt. När räknar ut det underhåll som jag skall betala så drar dom bort från det jag tjänar och sen räk- nas viss procent på resten. – och ända tills så räckte pengarna inte till att betala detta underhåll. Det spelade ingen roll att jag hävdade att jag hamnade under existensnivån, det togs ingen hänsyn till detta. Och att jag skulle kunna få behålla några umgängespengar till barnen är det ingen instans som tillåter. Dessutom så räknar med senaste taxerade inkomst när de gör denna uträkning och i mitt fall så diffar det i stort sätt mot vad jag har för inkomst . Konkret är det så här, räknar ut att jag skall betala i under- håll enligt den senaste deklarationen, men har det glidit iväg några kronor till KFM eftersom pengarna inte räckt till att betala det underhållet. Alltså så gör KFM på följande sätt att dom tar dessa pengar som jag enligt deras förbehållsberäkning har kvar och börjar betala på de skulder jag har på underhållsstödet. Det betyder att jag inte har några pengar över att betala de nya underhålls- bidragen. Jag skickar då in en ansökan om uppskov och det fick jag tillbaka . har enligt min nuvarande situation kom- mit fram till att jag skall betala ett underhåll på . Deras system gör alltså att de räknar fram ett underhåll som är mer än vad jag egentligen har råd med, den enda orsaken till detta är ju att de inte räknar med aktuella siffror utan använder sig av gamla uppgifter gällande inkomster. Jag kan inte för mitt liv förstå varför de inte kan räkna med den aktuella situationen. Detta beslut har ingenting med att KFM drar pengar från mig utan på den inkomst jag uppgett skall jag betala i underhåll inte . Umgängespengar förresten, det handlar om att köpa mat till ungarna när de är här, det har jag ingen tillåtelse vare sig från eller KFM. Hos KFM gäller att du minst måste ha ungarna halvtid för att kunna få behålla något. Försäkringskas- san har bestämmelser på att man måste ha ungarna minst i rad eller totalt för att få göra avdrag på under- hållet. Det hela ter sig ännu löjligare åt om man använder Försäk- ringskassans räknesätt för att räkna ut vad jag skulle få behålla om jag skulle ha ungarna . Eftersom jag inte betalar fullt underhåll så räknas det 1/40 per dag, vilket de motiverar med att mamman har större utgifter och det kan jag hålla med om, men det räknas 1/40 på det underhållet jag betalar, inte hela underhållet, och i mitt fall skulle jag få behålla /dag och barn. Som slutkläm på detta så kan ju också nämna att de pengar som mamman förlorar på detta är också , inte 1/40 av hela underhållet som man kan tycka, hon tjänar alltså på detta. Sen som grädde på moset så kan KFM ta dessa pengar för de har jag inte rätt att behålla. En till sak med detta med kostnader, maten som ungarna äter här de två som de är hos mig är av månadens matkostnader eftersom de äts mot endast en gång på vardagarna. Det är ytterligare en sak som för- stärker det absurda att jag inte har rätt att behålla några pengar för ungarnas tid hos mig. Yttrligare en synpunkt; eftersom jag nu inte har tillräckligt med inkomster för att betala fullt underhåll för ungarna så skjuter ju till differensen till mamman, vilket är bra. Men om det nu vore så att jag skulle vilja ha ungarna boendes på heltid hos mig, med underhåll från mamman, varför är det då inte lika självklart att då också skulle skjuta till det be- lopp som fattas. På så sätt straffas jag ut och skulle aldrig kunna erbjuda ungarna ett hem hos mig. Det finns ju faktiskt mammor som skiter i sina barns välbefinnande. En annan reflektion är de siffror som de olika myndigheterna beräknar att ett barn skall kosta. anser att med det underhåll jag skall betala 1 273kr, plus lika mycket från mam- man, plus barnbidraget, det blir sammanlagt . Men när KFM tycker till så anser de att ett barn i stället får kosta ca . KFM räknar barnbidraget som en inkomst vilket gör att det slår så snett. Detta betyder att jag aldrig skulle kunna ha mina barn skrivna hos mig om situationen skulle kräva detta, vilket den i mitt fall inte gör tack och lov. Nytt brev från samma förälder, Det är nu på gång att min dotter skall bo hos mig på halvtid. Med nuvarande regler så upphör ju underhåll att lämnas för henne då, men jag skall fortfarande betala för min son. När man tittar i plån- boken så har jag de som jag har rätt att behålla enligt KFM enligt deras existensminimum. Men då kliver och deras regelverk fram och tvingar mig att återbetala underhålls- stödet för sonen, med vilka pengar då kan man undra? Jag kan då söka anstånd med betalningen hos och blir sannolikt beviljad det enligt de samtal jag har haft med sakkunniga hos , för enligt deras uträkning så kommer de fram till att jag mycket riktigt inte har några pengar över till att betala med. Anståndet beviljat och det är ju bra, men sen är det ju så att jag inte slipper att betala för detta blir en skuld till Försäkringskassa som jag skall betala , om och när min ekonomi skulle förbättras, vilket inte är troligt efter- som jag är förtidspensionerad. Hur kan en myndighet resonera på det sättet, först kommer de fram till att jag inga pengar har för att sedan säga att det blir en skuld som jag sedan skall betala, det tar ju aldrig slut. Alternativet är att låta det ramla över till KFM för där skrivs det av . Ytterligare problem som skapas i min situation är att jag kom- mer att få det svårt att söka skuldsanering på grund av detta. Nästa steg i detta är att jag kan söka ett stöd som heter stöd vid växelvis boende och det skulle ge mig . Det tycker att jag är berättigad till, men det gör inte KFM som räknar dessa pengar som inkomst och snyter dessa på grund av underhållsskulderna. Detta växelvisstöd räknas ut också ifrån min senaste taxerade inkomst och effekten blir att istället för att kunna få som jag skulle få om det togs hänsyn till min nuva- rande situation, får jag inte en krona mer i plånboken. Brev från en mamma som är boförälder, Jag är en ensamstående mamma och har mailat regeringen om kostnaderna för att vara ensamstående och vad umgängesföräldern betalar. jag mailadressen till er och jag är väldigt intresserad av vad den här utredningen kommer fram till. Jag skickar med de mail jag har skrivit till regeringen och jag bifogar även ett par dokument om vad jag har för kostnader för mina två barn. Båda är flickor, . Min f.d. vägrar betala något mer än /barn trots att han tjänar över en halv miljon . Det finns inte någon som helst möjlighet att det han betalar tillsammans med barnbidraget täcker ens hälften, men jag måste ju få det att gå ihop på något sätt ändå. Jag efterlyser en enkel regel där man räknar ut föräldrarnas pro- centuella inkomst till varandra och betalar därefter, eller att man gör en inkomsttrappa på något sätt. Det är inte rimligt att jag ska behöva gå till en advokat för att få ut vad barnen har rätt till. Det är ju barnen som blir lidande i det långa loppet och det är dom som lider av att min f.d. vägrar prata med mej (bl.a. för att jag anser att han ska betala mer och för att jag gick till en jurist vid bodelningen sedan han hade kastat ut både mej och barnen). Det här är ju ett så vanligt problem så här bör inte advokater behöva bli inblandade utan det bör finnas raka och tydliga regler om barnen ska kunna få ut vad de har rätt till. Jag vet tyvärr många familjer där underhållsfrågan är ett problem och där pappan bara bidrar med /barn. Brev till regeringen som ovanstående mamma hänvisar till Hej igen, och tack för svaret. Jag tror dock inte att ni förstått rik- tigt vad jag menar. I mitt fall vägrar fadern prata med mej så vi har ingen kontakt alls utom den mycket lilla kontakt som går via hans nya sambo. har gjort en uträkning på vad ett barn kostar och den tror jag stämmer väldigt bra överens med verkligheten. Känns som att det är lite mer uppdaterat än vad de siffror har där t.ex. en 17-åring kostar medan en 20-åring som bor hemma ska betala ! (och då står 20-åringen för kläder o.d. själv). Jag säger bara lycka till med att få mat, boende, kläder, akti- viteter och fritidsintressen att räcka för 17-åringen på den summan. 17-åring kostar sedan barnbidraget är borträk- nat. Enligt räcker det alltså att umgängesföräl- dern betalar i underhållsstöd – boför- äldern går ju ändå plus på barnet eftersom boföräldern även får barnbidrag! Enligt går boföräldern minus om barnet har normala aktiviteter. Jag måste alltså gå till advokat och troligen vidare till domstol för att få mer än /barn när umgängesföräldern har en lön på över en halv miljon! Det kan väl ändå inte vara så systemet ska fun- gera på en grej som är så otroligt vanlig som skilsmässor? Jag anser att alla barn har ungefär samma behov och där ligger uträkning ganska så normalt till. Är det så svårt att ha en räknesida där man skriver in båda föräldrarnas lön och sedan får fram den procentuella fördelningen mellan föräldrarna och betalar underhåll enligt det? Jag är definitivt inte hjälpt av att flerbarnstillägget är höjt med /mån. Jag är inte heller hjälpt av bostadsbidrag, utan det är väl i första hand föräldrarna som ska betala barnens kostnader och det anser jag måste lagstadgas på ett bättre sätt. Jag fixar mitt boende utan bostadsbidrag och om pappan bara kunde betala sin del av vad barnen kostar så fixar jag även deras aktiviteter utan att själv gå på knäna. Tjänar pappan av båda föräldrarnas inkomst ska pappan betala / barn. / barn, osv. Tjänar pappan under en viss inkomst betalar han eller så träder in och står för underhållet. Ska det vara så svårt? Och kom inte och tyck synd om en pappa som tjänar så mycket och inte betalar mer än totalt för sina två barn. Barnen har aldrig någonsin fått något av honom mer än en liten present när dom fyller år och en julklapp . Sedan hänvisar han bara till att han betalar underhåll så han behöver inte hjälpa till med slalom- och längdskidutrustning, skridskor, ridning och ridutrustning, läger, kläder m.m. Inte ens en godispåse kan dom få när dom är där – han betalar ju underhåll så han behöver inte köpa något till dom. Det är dyrt att ha barn, det vet vi ensamstående mammor redan, men inte de fäder som inte bryr sig om sina barn.