sou · GYB370d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Intervjupersonerna upplevde att utbildningen var en kompetensutbildning som ingick i deras arbetstid och därför kände de inte arbetsbelastning. Däremot är tid en viktig aspekt om vi ser till rekryteringen av deltagarna. För att få in rätt personer på utbildningen är det viktigt att utbildningsinbjudan kommer in för och kan planeras av de anställda. Nästan alla intervjupersoner upplever att de har stöd att driva frågorna inom myndigheterna. De som arbetar operativt upplever att de har stöd från ledningen och ledningen upplever att det finns intresse bland de anställda att arbeta med mänskliga rättigheter. Att intervjupersonerna känner stöd från ledningen är en viktig förutsättning för arbetet med mänskliga rättigheter. till att mänskliga rättigheter förs in i policy- och styrdokument, att behovsanpassade utbildningar kontinuerligt genomförs och utvärderas samt att stimulera sina anställda att lyfta frågan i olika sammanhang och forum. Utvärderingarna pekar på att de intervjupersoner som sitter i ledningen upplever mänskliga rättigheter som viktiga och de vill hitta nya sätt att lyfta fram frågan på dagordningen. Med process avses hur utbildningen har sett ut dvs. hur intervjupersonerna upplever att kursledaren har valt att strukturera upp utbildningen till formen på föreläsningarna. Nedan visas en tabell över de faktorer som intervjupersonerna har identifierat som positiva och negativa för hur utbildningen har byggts upp och genomförts. Bilaga 11 SOU 2010:70 och genomförandet av utbildningen och genomförandet av utbildningen Det är viktigt att liksom deras roll och Det är viktigt att åsikter i gruppen. inte kände till deras behov av till exempel verktyg för att driva För att få möjlighet av mycket mer än bara som trevlig och det för att vilja vara Denna tabell ger en översiktlig bild av vad deltagarna upplevde som positivt med kursen kopplat helt ifrån vad intervjupersonerna upplever att kursen har gett dem för mervärde. Med detta menas att tabellen försöker vissa på de faktorer som har möjliggjort/försvårat för intervjupersonerna att uppleva kursen som värdefull. De gynnande förutsättningarna och det som intervjupersonerna upplevde som bra var just att deltagarna kom från olika myndigheter inom rättsväsendet. Intervjupersonerna upplevde att det var viktigt att mjuka frågor lyftes upp och att det gavs möjlighet för diskussion och debatt under öppna och trevliga förhållanden. En av föreläsarna berörde flera intervjupersoner och inspirerade till att fortsätta tänka på vad diskriminering får för konsekvenser för olika grupper av människor. Flera av de bristande faktorerna har redan berörts och förklarats mer ingående under rubriken inflöde eftersom jag anser att de är mycket viktiga för utfallet av kursen. Strukturen på kursen och hur den genomförs är ofta avgörande för hur deltagarna kommer att uppleva kursen i sin helhet. Berörda, Viss ökad kunskap, Viss ökad motivation Samtliga intervjupersoner anser att de har haft nytta av kursen på olika sätt. Nästan alla säger att de har fått en viss ökad kunskap. Några har fått mer baskunskap om mänskliga rättigheter medan andra har fått ökad kunskap och förståelse för hur det exempelvis kan kännas att vara homosexuella brottsoffer. Alla intervjupersoner anser att de har blivit påverkade och berörda av att lyssna på polismannen från som berättande om sitt liv. För flera personer var det en mycket stark berättelse och som berörde djupt. Flera intervjupersoner nämner som en inspirerande föreläsare som fångade deras uppmärksamhet. Generellts tyckte intervjupersonerna att de blev berörda och inspirerade i större utsträckning än att de fick mer kunskap. Detta innebär att föreläsarna lyckades väl med att starta en process hos deltagarna om betydelsen av mänskliga rättigheter inom rättsväsendet. Självklart lär jag mig av att träffa nya kunniga människor som kan en hel del saker och kan sätta saker och ting i nya perspektiv som jag inte kan. Jag har fått mer kött på benen av utbildningen, inga revolutionerande saker har hänt, men små steg kan ha stor betydelse. Jag tycker det har varit mycket lärorikt och inspirerande att ta del och lyssna på andras erfarenheter, men jag tycker inte att jag kan säga att det handlar om kompetensutveckling, snarare inspiration. Några intervjupersoner talar om att de har börjat tänka mer i termer av mänskliga rättigheter istället för mångfald. Detta har medfört att de har börjat se hur de kan tillämpa detta i sitt vardagliga arbete. Ökad förståelse för hur olika människor tänker och handlar medför ett mycket mer genomarbetet förslag på åtgärder för den åtalade. Mycket handlar om att vi ska kunna föreslå kontraktsvård istället för att säga det här förstår vi inte och det här klarar vi inte av och då blir det istället fängelse. kan vi ha mer genomarbetat förslag som vi tror på, en annan påföljd som vi känner att vi kan stå bakom. Viss spridning av kunskap inom respektive myndighet Två av intervjupersonerna har efter kursen hållit föredrag för sina kollegor på arbetsplatsen. Detta gjordes i samband med arbetsplatsträffar och under relativt informella former. Intervjupersonerna tog själva ansvaret för att sprida kunskapen vidare i organisationen men blev uppmanade av ledningen. Flera intervjupersoner talar om att de har ett inplanerat möte för att planera hur de kan arbeta vidare med dessa frågor. Därför menar flera intervjupersoner att kursen fått stor betydelse för att lyfta upp dessa frågor på dagordningen. Flera intervjupersoner som arbetar strategiskt har också blivit mer inspirerade att lyfta fram frågorna. De har dock saknat olika verktyg för hur de ska arbeta och driva frågorna inom respektive organisation. Därför blir ett nästa steg att träffas för att gemensamt tala om hur man kan arbeta med mänskliga rättigheter inom rättsväsendet. Resultatet av detta kan mycket väl vara utbildningar på temat mänskliga rättigheter, diskriminering och mångfald. Två av intervjupersonerna menar att man kommer att se över de handlingar som finns inom myndigheten som berör mångfald, för att på något sätt uppdatera eller skiva om dem. Två av intervjupersonerna har inga planer på att sprida kunskapen vidare på sina arbetsplatser. Den ena anser sig redan ta hänsyn till dessa frågor i sina beslut och den andra arbetar inom privat sektor som har lite eller ingen marginal att driva dessa frågor internt. Intervjupersonen menar att det ständigt finns saker som är av större prioritet för ett vinstdrivande företag. Sammantaget vill jag påstå att det finns indikatorer på att intervjupersonerna kommer att sprida information om betydelsen av att ta hänsyn till och kunna arbeta med mänskliga rättigheter i respektive myndighet på lång sikt. Detta påverkas också av det finns ett behov av att driva dessa frågor på grund av den mediala uppmärksamheten kring den pågående diskrimineringen som återfinns inom alla myndigheter inom rättsväsendet. Jag hoppas att myndigheten kommer att få nytta, för vi ska under arbeta med frågor som har med mänskliga rättigheter och mångfald att göra. Vi ska ta med dessa frågor i ett dokument som vi ska uträtta. I det sammanhanget kommer myndigheten att få nytta. Fler av oss som har deltagit på utbildningen ska delta på ett uppföljningsmöte och där hoppas vi på att få det mer konkret. Så man kan säga att följden av denna kurs är att man kanske får nytta . Utan kursen hade aldrig efterarbetet kommit till stånd så att säga. Det satte igång en process som man säkert får nytta av, för då blir det mer konkret. Andra effekter av utbildningen Flera intervjupersoner talar om att de ha skapat nya kontakter genom kursen. Dels med andra föreläsare som de skulle vilja använda sig av och dels med andra deltagare. Att dela med sig av sina erfarenheter och hämta kunskap i hur andra arbetar med olika typer av ärenden har för flera deltagare varit mycket nyttig information. Jag har nog inte lärt mig så mycket från föreläsarna utan genom de diskussioner som jag har haft med andra deltagare. Vi hade exempelvis diskussioner med domare om hur vi kan skriva stämningsansökan om hatbrott, och det var jättebra att höra vad de tycker för det är ingenting som vi pratar om annars. Generellt vill jag påstå att kursen har startat en process hos intervjupersonerna. För de intervjupersoner som arbetar operativt har kursen fungerat som inspiration som den bidragit till en viss ökning av kunskap, värdefull erfarenhet från andra deltagare och fler kontakter. Dessa intervjupersoner har överlag varit mycket positiva till utbildningen och de menar att det har betytt mycket för deras egna utveckling och arbete. De har inga planer på att aktivt arbeta eller driva mänskliga rättigheter inom sina myndigheter och har därför inte heller känt ett behov av olika verktyg för hur man kan arbeta med frågorna. Det är möjligt att intervjupersonerna hade uppfattat att de fått mer kunskap om de hade haft kurslitteratur som de hade kunnat använda sig av under och efter genomförd kurs. Intervjupersoner som arbetar strategiskt inom sina myndigheter har varit mer kritiska till kursen och haft fler synpunkter. Dessa intervjupersoner arbetar redan med mångfald och de behöver kunskap om hur de kan fortsätta utveckla sitt arbete. De har haft stora förväntningar på kursen just för att de tycker att det är svårt att arbeta med mjuka frågor och de behöver mycket stöd, praktiska exempel och erfarenhet från andra. En av de brister som ständigt återkommer är just att deltagare upplever kursen för generell. Hur ska en kurs se ut för att tillgodose de behov som varje deltagare har? Hur ska man bygga upp en kurs som inte enbart inspirerar men också känns användbar och verklighetsknuten? Det är oerhört viktigt att en utbildning planeras väl och strukturerat. Att bara genomföra en utbildning i mänskliga rättigheter kan som en deltagare uttrycker sig leda till: som man ropar får man svar. För att en utbildning ska kunna utformas efter de behov som deltagarna har är det oerhört viktigt att genomföra en enkät innan utbildningen för att mäta kunskapen om mänskliga rättigheter hos deltagarna. Man ska kunna bryta ner mänskliga rättigheter till olika områden som de anställda redan känner till och arbetar med, exempelvis mångfald, jämställdget osv. Efter denna inventering är sannolikheten större att kursen hamnar på rätt nivå. Att blanda deltagare från olika myndigheter kan vara mer lyckat än att blanda deltagare som sitter på olika beslutsposter. Chefer och de som driver dessa frågor i myndigheterna vill ha mer struktur, exempel och verktyg för hur de kan driva arbetet, dvs. mer konkret information, medan de andra i större utsträckning efterfrågar att bli berörda genom att till exempel lyssna på självupplevda historier. För att utbildningen ska bli behovsanpassad, måste föreläsaren, utbildningsansvarig veta hur deltagarna arbetar med dessa frågor och hur deras organisationer är uppbyggda. Detta är specifikt för rättsväsendet med tanke på hur deras organisationskultur ser ut. Detta är oerhört viktigt att vara medveten om vid planeringen av en kurs i mänskliga rättigheter eftersom detta påverkar det slutliga utfallet och kan vara avgörande för om en kurs uppfattas som lyckad eller misslyckad. Här vill jag också föra en diskussion om betydelsen av den information som man delger deltagarna innan kursstart. ska både inspirera men också poängtera betydelsen av att de inbjudna anmäler sig. Det är oerhört viktigt att deltagarna väl känner till syftet med kursen och att de får tid att planera sitt deltagande. En av anledningarna till de brister som utpekas i denna kurs kan just bero på brister i information till deltagarna. Den information som intervjupersonerna fick med inbjudan var inte tillräckligt genomarbetad för att tillgodose ett initialt informationsbehov. Jag skulle vilja påstå att ambitionen för kursen i projektansökan varit mycket hög och intressant. Däremot blev utfallet något magrare och man lyckades inte riktigt nå vissa målsättningar. Exempelvis stod det i projektansökan att man vill ha 33 deltagare från olika myndigheter, utfallet blev 21 deltagare. Detta kan bero på att inbjudan kom för sent och flera personer av betydelse redan var upptagna. Innehållet i kursen har också ändrats från det som står i projektansökan till det verkliga utfallet, och det kanske inte är helt ovanligt i dessa sammanhang. Dock anser jag att det är viktigt att föreläsarna har legitimitet hos åhörarna, i synnerhet när de kommer från rättsväsendet. Följande modell är en utvecklad version av den som jag ritade tidigare i utvärderingen och ska bidra till att förstå hur en kurs kan byggas upp och jag ska utifrån dessa antaganden försöka svara på i hur stor utsträckning kursen Laga lika har följt dessa principer. Bilaga 11 SOU 2010:70 Kan uppnås genom: Vilken typ av kunskap som deltagarna efterfrågar kan kartläggas genom enkät innan kursen börjar. Förstärka gamla och få nya färdigheter Inventering av befintliga dokument för att se hur långt man har kommit i sitt arbete med mänskliga rättigheter samt en undersökning av hur man praktiskt driver Vilka erfarenheter har deltagarna? Inspiration, motivation att få bli berörda Genom värdegrundsövningar, film, musik, självupplevda historier och fältstudier till exempel förort, festival, förening etc. Varje moment bör inne- Förutsättning för att uppnå hålla en del om mänskliga rättigheter och en del att lära sig arbeta för (spegla deras verklighet) (spegla deras verklighet) Intervjupersonerna som har deltagit på kursen Laga lika har haft samma behov som deltagarna generellt har i MR-utbildning, dvs. att få ökad kunskap, ökade färdigheter och att bli inspirerade, motiverade och berörda. Jag skulle vilja påstå att de har blivit motiverade, inspirerade och berörda i mycket hög utsträckning. De har fått viss ökning av kunskaper och väldigt lite praktiska medel och information som de upplever som användbar i sin vardagliga yrkesutövning. Beträffande utbildningens förutsättningar att tillgodose deltagarnas behov anser jag att det finns brister. För det första måste utbildning kännas relevant för deltagarna. Detta innebär att man noga måste fundera på vilken målgrupp man har. I detta fall hade man vunnit mer om man specifikt vänt sig bara till dem som arbetar strategiskt med frågorna i varje myndighet eller till handläggare, utredare och poliser mer generellt. Det är mycket svårt att anpassa en utbildning till deltagare som har så olika behov, vilket denna utbildning speglar. Det är viktigt att nå de deltagare som är villiga att sprida informationen vidare i respektive myndighet (detta kan också göras genom en förstudie) för att nå den önskvärda spinnoffeffekten. Kursen har varit omväxlande men inte tillräckligt. Olika kvalité på föreläsarna och byten som gjorts i sista stund har inverkat negativt på deltagarnas uppfattning. Mer hänsyn borde ha tagits till att använda sig av verklighetsanknutna fall som deltagarna känner igen och kan relatera till. Intervjupersonerna har upplevt kursen som flexibel och det har varit en styrka. Olika sätt att föra ut information kan fånga deltagarnas intresse och uppmärksamhet. Just det faktum att man har blandat mjuka och hårda frågor har fått genomslagskraft hos deltagarna och uppfattats av flera som mycket positivt. Det är dessa nyanseringar som har berört intervjupersonerna. Intervjupersonerna har känt ett öppet klimat och upplevt att de har kunnat dela med sig av sina erfarenheter. Dock anser flera att kursansvariga borde tagit ett mycket större ansvar att leda deltagarna genom kursen, genom att kontinuerligt återkoppla till deras verksamhet (föreläsarna kanske inte kan göra detta men där kommer kursledarna in i bilden) och genom att involvera i diskussionerna. Därför är det svårt att säga om kursen har varit tillräckligt interaktiv som det krävs för att vara en framgångsrik kurs. Flera intervjupersoner har påpekat att vissa av föreläsningstillfällena kunde med lätthet ha brutits ned för att ge deltagarna tillfälle att själva fundera på hur man agerat i en viss situation. Sammanfattningsvis vill jag påstå att utbildningen har upplevts som nyttig men den hade kunnat få större genomslagskraft om kursansvariga lagt mer tid på förberedelse och planering av kursen. Jag hoppas att modellen ovan kan fungera som stöd och inspiration inför framtida kurser i mänskliga rättigheter för rättsväsendet och andra myndigheter. Utifrån erfarenheter av utvärderingen av kursen Laga Lika lämnas följande rekommendationer till dem som planerar att genomföra en kurs i mänskliga rättigheter: 1.Definiera målgruppen, vem vill vi rikta oss till, chefer eller de anställda. 2.Genomför en förstudie som belyser deltagarnas kunskaper, genom till exempel en enkät eller besök på arbetsplatsen. 3.Utifrån deltagarnas kunskap och behov precisera syftet med utbildningen och sätt upp mål på kort och långsikt, som med lätthet kan mätas. 4.Målsättningen med utbildningen ska vara välformulerad, kort och möjlig att uppnå inom uppsatta tidsramar. Målsättningen och syftet kommuniceras med deltagarna för att i samråd med dem avgöra om det är mål som denna grupp har möjlighet och kapacitet att uppnå. 5.Sätta samman utbildningen genom att följa de olika steg som finns i modellen som jag har konstruerat tidigare i utvärderingen. Var noga med att undersöka vad de olika förutsättningar innebär. Exempelvis ska utbildningen vara relevant, vad innebär det? Hur kan vi göra utbildningen målgruppsanpassad? Vilka resurser behöver vi i form av föreläsare och litteratur för att deltagarna ska känna att utbildningen är verklighetsanknuten? 6.Använd olika föreläsningsmetoder för att fånga deltagarnas uppmärksamhet och stimulera till eftertanke. 7.Använd föreläsare som har legitimitet och förtroende hos deltagarna. 8.Utbildningen bör innehålla en teoretisk genomgång av de mänskliga rättigheternas olika delar, såsom historia, begrepp och nulägesanalys. En central del i detta blir valet av föreläsare som redan i startskedet kan inspirera och medvetandegöra problematiken. 9.Genomgång av hur andra organisationer, myndigheter och företag arbetar med mänskliga rättigheter i praktiken. exempel på myndigheter som kan inspirera är DO, och Delegationen för mänskliga rättigheter i . 10.Deltagarna bör genom en uppgift praktiskt känna på hur man kan arbeta med mänskliga rättigheter inom den egna verksamheten. Denna del är oerhört central och bör få utrymme i en mänskliga rättigheter-utbildning SOU 2002:37, – utredning om en utredning. SOU 2005:56, Det blågula – strukturell diskriminering i . 2005/06:95, En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009. Brå, diskriminering i rättsprocessen, Rapport 2008:4/8. SOU 2006:30, Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna CAT/C/CR/28/6. CPT/Inf(2009)70. , All different all equal programeducation pack, ideas, resources, methods and activities for informal interculural education with young people and adults. The human rights education handbook, effective practices for learning, action and change. , topic book 4, 2000, . OHCHR, Human rights training, A manual on Human Rights training methodology, Professional training series no. Personer som jag intervjuade: Till deltagare som genomfört utbildning i mänskliga rättigheter, Mitt namn är och jag har fått i uppdrag av att genomföra utvärdering av utbildning i mänskliga rättigheter för anställda inom rättsväsendet i . Denna utvärdering bygger på en enkät om deltagarnas uppfattning av utbildningen (den som ni har fått ), samt telefonintervjuer med ett antal utvalda deltagare som kommer att genomföras 7 och 8. Jag ber er att fylla i denna enkät och skicka den tillbaka till mig antigen via e–mejl till eller via post till Enkäten vill jag senast ha tillbaka . Jag hoppas att ni tar er tid att besvara frågorna, eftersom era svar är mycket viktiga för att få en rättvis utvärdering. Om ni har några frågor kontakta mig gärna på telefon Enkät för deltagare på utbildningen Laga lika 2.Vilket år föddes du? 3.Inom vilken myndighet arbetar du? 4.Vilka är dina huvudsakliga arbetsuppgifter? 5.Hur länge har du arbetat på den positionen som du har ? o Mindre än o Mer än två år o Mer än o Mer än tio år Arbetar du med frågor som är relaterade till mänskliga rättigheter, om ja hur ofta? Hur intresserad var du före kursen av frågor som rör mänskliga rättigheter? o mycket intresserad o ganska intresserad o lite intresserad Har du avslutat kursen, dvs. genomfört de TVÅ utbildningstillfällen? Om nej, vilka tillfällen deltog du i? Är det någon av de två utbildningstillfällena som du upplever som mer användbara? Kan du kort beskriva varför du upplever att det ena utbildningstillfället var mer användbara än andra? Vilka förväntningar hade du på utbildningen innan den startade? o Mycket höga förväntningar o Höga förväntningar o Hade inga förväntningar Kan du ge exempel på förväntningar som du hade? Motsvarade kursen dina förväntningar? o Ja, helt och hållet o Ja, i ganska stor utsträckning o Nej, i ganska liten utsträckning o Nej, inte alls Vad anser du om undervisningens kvalitet på utbildningen? (Här avses kvaliteten på litteratur som användes samt lärarnas kunnande med avseende på innehållet). Litteratur o Mycket bra o Ganska bra o Ganska dåligt o Mycket dåligt Lärarnas kompetens o Mycket bra o Ganska bra o Ganska dåligt o Mycket dåligt Finns det någonting du skulle ha velat förändra i kursens upplägg eller innehåll! Om ja, vad och hur i sådana fall? Har du efter genomförd utbildning förändrat din syn på arbete med mänskliga rättigheter? Om ja på fråga 17, på vilket sätt har kursen förändrat din syn på arbetet med mänskliga rättigheter? oJag har blivit medveten om hur viktigt det är att alla aktivt arbetar med mänskliga rättigheter o Mina kunskaper och min förståelse för problematiken om mänskliga rättigheter har ökat oMin syn på mänskliga rättigheter har inte förändrats, eftersom jag redan är insatt och arbetar med frågorna Har kursen haft praktiska inslag som du bedömer kommer att vara till hjälp i ditt ordinarie arbete? o Ja, i mycket stor utsträckning o Ja, i ganska stor utsträckning o Nej, i ganska liten utsträckning o Nej, i mycket liten utsträckning Om ja på fråga 17, beskriv mycket kort vilken nytta dessa inslag har haft för din arbetsplats? Har dina kollegor visat intresse för de kunskaper du har tillägnat dig på utbildningen? o Ja, stort intresse o Ja, något intresse o Nej, inget intresse alls Anser du att du innan du gick utbildningen fick stöd från ledningen att arbeta med mänskliga rättigheter? o I mycket stor omfattning o Stor omfattning o Liten omfattning o Inget stöd alls (Nedanstående frågor är stäm av frågor där ett betyder att påståendet inte stämmer alls och fem att det stämmer mycket väl) Upplever du att ni inom er myndighet arbetar aktivt för efterlevnad av mänskliga rättigheter? Uppfattar du att mänskliga rättigheter bör återspeglas i varje del av en verksamhet? Upplever du att du har börjat förändra ditt eget arbetssätt efter att ha deltagit i utbildningen om mänskliga rättigheter? Tror du att du kommer att ha möjlighet att påverka din organisation att verka för efterlevnad av mänskliga rättigheter? Har du ytterligare synpunkter på denna enkät eller någon fråga, vänligen beskriv dem nedan. Tack för hjälpen! Intervjuguide för utvärdering i MR utbildning för rättsväsendet. Bakgrundsinformation om respondenten? Hur x kom med i utbildningen? Vilka förväntningar hade x på utbildningen? Hur väl infriades x förväntningar? Vad uppfattar du var syftet med utbildningen? Anser du att du har fått någon personlig nytta av att delta i utbildningen? Om ja, varför, på vilket sätt, exemplifiera. Om nej, varför, vad kunde ha gjorts bättre? Har du förändrat någonting i ditt sätt att arbeta efter utbildningen? Anser du att din myndighet har någon nytta av att du har deltagit i denna utbildning? På vilket sätt?