sou · GZB383 · 2011-12-14 00:00:00 — Det handlar, i likhet med gymnasieskolan, om enstaka fall. Tecken- språksutredningen skrev att den erfarit att teckenspråkiga nekats tillträde till utbildning p.g.a. en kommuns bristande ekonomiska resurser. Även påpekade att det förekommer att kommuner bekostar teckenspråkstolkar vid vuxenutbildning. Det förefaller dock vara kommunens ekonomiska förutsättningar som avgör snarare än tolkanvändarens faktiska behov. Sammanfattningsvis kan konstateras att det saknas nationell upp- följning och statistik över tolkanvändningen i förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. De uppgifter som finns att tillgå kan tjäna som exempel på vilka lösningar som förekommer men ger ingen sammantagen bild över tolkanvändningens omfatt- ning på nationell nivå. I skollagen finns bestämmelser om tillsyn och ingripanden vid tillsyn. ska utöva tillsyn över utbildning och annan pedagogisk verksamhet som regleras i skollagen samt hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt skollagen (26 kap. 3 §). Det framgår av skollagen att skolinspektionen har till uppgift att genomföra kvalitetsgranskning inom skolväsendet (26 kap. 19 §). Skolinspektionen ska vidare inom ramen för sin tillsyn lämna råd och vägledning (26 kap. 9 §). Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt Skolinspektionen har befogenhet att förelägga en huvudman som står under myndighetens tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de före- skrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag (26 kap. 10 §). Föreläggandet får förenas med vite (26 kap. 27 §). Skolinspektionen kan i stället för föreläggande tilldela en huvud- man en anmärkning vid mindre allvarliga överträdelser av vad som gäller för verksamheten (26 kap. 11 §). Om en enskild huvudman inte följer ett föreläggande och om det bakomliggande missförhållandet som föranlett föreläggandet är allvarligt, får skolinspektionen återkalla ett godkännande av en enskild huvudman eller om rätt till bidrag för en enskild huvudman (26 kap. 13 §). Myndigheten kan också återkalla ett godkännande av en enskild huvudman om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande eller om rättelse skett vid prövningstillfället men det kan befaras att det på nytt kommer att uppstå sådana missförhållanden som utgör grund för återkallelse (26 kap. 14 och 15 §§). Enligt skollagen får skolinspektionen vidare vidta åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. Det kan komma i fråga när det gäller en verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting och då får inspektionen besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. Skolinspektionen får vidta åtgärderna under förutsättning att kommunen eller inte har följt ett föreläggande och grovt eller åsidosatt sina skyldig- heter enligt skollagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen (26 kap. 17 §). Skolinspektionen kan även fatta interimistiska beslut. Om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse eller ett beslut om statliga åtgärder för rättelse kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får skolinspektionen förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare (26 kap. 18 §). Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt beslutar om vilka studieförbund, folkhögskolor och studerandeorganisationer inom folkhögskolan som ska få statsbidrag. Enligt 2 § förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen utgör verksamhet för personer med funktions- nedsättning i särskilt hög grad motiv för statens stöd. får 150 folkhögskolor och tio studieförbund del av statsbidraget. avsätter en viss del av statsbidraget till förstärkningsbidraget avsett för förstärkta insatser för deltagare med funktionsnedsättning. För folkhögskolans del ska förstärkningsbidraget huvudsakligen täcka merkostnader för ökad lärartäthet, t.ex. mindre undervis- ningsgrupper och stödlärare. Bidraget kan också användas för för- stärkta insatser i form av kurator, psykolog, studie- och yrkesväg- ledning (syv) och samordnare. SPSM kan bevilja tilläggsbidrag till folkhögskolor för särskilt kostnadskrävande insatser som är nödvändiga för att deltagare med funktionsnedsättning ska kunna nå målet med sina studier.32 Insatserna kan t.ex. vara tolk för döva, personer med dövblindhet och hörselskadade, anpassning av läromedel eller teknisk utrust- ning. SPSM kan också ge medel för stödpersoner, särskilt utbildnings- stöd. och samordnar de olika bidragen till folkhögskolorna och har ett gemensamt ansökningsförfarande. har fastställt en ny fördelningsmodell för statsbidrag till studieförbund som ska gälla . I modellen finns som tidigare ett förstärkningsbidrag som bl.a. kan användas för att bekosta studieförbundens kostnader för tolk i de fall dessa inte kan täckas på annat sätt. Studieförbunden ska genom aktiva åtgärder se till att ingen utestängs från folkbildningsverksamhet. Arbetet med att förtydliga förstärkningsbidragets utformning och avgränsning pågår. 32 SPSM:s regleringsbrev för . Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt Det finns 150 folkhögskolor runt om i landet. De flesta folkhögskolor ägs och drivs av folkrörelser eller andra organisa- tioner. Övriga folkhögskolor ägs och drivs av landsting/regioner eller kommuner. Folkhögskolan är en studieform för vuxna, med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna. Skolorna ger normalt företräde för sökande med kort tidigare skolutbild- ning. Utmärkande för folkhögskolan som skolform är att skolan arbetar med mindre och mer sammanhållna studiegrupper där de studerande ofta studerar ämnesövergripande i projektform, utgående från de studerandes behov, förkunskaper och erfarenheter. Som redovisats tidigare är tillgänglighet och möjlighet för personer med funktionsnedsättning områden som i särskilt hög grad ska utgöra motiv för stödet till folkbildningen. Förstärkningsbidraget för pedagogiska merkostnader i de fall personer med funktions- nedsättning deltar i verksamheten används dock i normalfallet inte för tolkkostnader. Kostnader för tolk kan sökas hos SPSM i form av ett tilläggsbidrag. /2010 slutredovisade sammanlagt 16 folkhögskolor kostnader för tolk till en sammanlagd kostnad av . Enligt tolkcentralerna utförs även tolkuppdrag på folkhögskolorna som vardagstolkning. Arbetsförmedlingens stöd för utbildning inom ett företag och för personligt biträde nyttjas också av flera folkhögskolor. Studieförbunden har en omfattande verksamhet som involverar personer med funktionsnedsättning. För att täcka vissa merkost- nader infördes ett förstärkningsbidrag som ersatte det tidigare målgruppsbidraget. Förstärkningsbidraget innebär att av statsbidraget avsätts för att täcka vissa merkostnader för studieförbundens särskilda insatser för deltagare med funktions- nedsättning samt deltagare som har invandrat. Sådana särskilda insatser kan t.ex. vara anpassning av information och studie- material, tolk, hjälpledare, anpassning i studielokalen och särskilda ledarutbildningar för målgrupperna. ska redovisa antalet personer som kommit i fråga för förstärkta insatser. Enskilda deltagare ska kunna få sina Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt behov tillgodosedda utan att tillfrågas och bedömas av studieför- bundet. Den enskildes integritet kan därmed respekteras och skyddas.33 Om en enskild deltagare själv beställer tolk via tolkcentralen till en kurs kan detta beviljas som vardagstolkning med hänvisning till att kursen är en fritidsaktivitet. I annat fall finansieras verksam- heten av studieförbundet. Enligt hade studie- förbunden i sina tre verksamhetsgrenar studiecirkel, annan folkbildningsverksamhet och kulturprogram totalt cirka 35 000 registrerade deltagare som var hörselskadade, döva eller personer med dövblindhet. Eftersom en person kan delta i flera olika aktiviteter och en verksamhetsform kan vara ett enskilt arrange- mang eller en studiecirkel med flera träffar, är det svårt att av dessa uppgifter utläsa vid hur många tillfällen tolkar anlitats eller till vilka kostnader. Underlaget innehåller heller inga uppgifter om huruvida studieförbundet eller /regionen betalat tolkkostnaden. 3.7.4Socialstyrelsens bedömning av vardagstolkning med anknytning till folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet Av vardagstolkning – om lands- tingens ansvar för tolk till döva, dövblinda och hörselskadade framgår att huvudprincipen är att vardagstolkning inte kan bli aktuell vid deltagande i utbildning. Ett exempel på undantag görs för viss kursverksamhet som räknas som fritidsaktivitet i stället för utbild- ning. Studieförbundens kvällskurser är kurser som kan räknas som fritidssysselsättning och som vardagstolkning kan beviljas för. Exempel är kurser för att lära sig dansa, teckna eller beskära träd. För sådana fritidsaktiviteter kan vardagstolkning erbjudas om det inte är kurser där tolk skulle kunna finansieras på annat sätt. ger i sin rapport uttryck för uppfattningen att det är ett problem att tolkcentralerna beviljar vardagstolkning till studie- förbundens kvällskurser eftersom studieförbunden får statsbidrag för vissa men inte alla kurser. Statsbidraget kan bl.a. användas för att tillhandahålla tolk till den som behöver det. Den generella principen är att ett uppdrag kan räknas som vardagstolkning om det inte finns någon annan betalningsansvarig, men i detta samman- hang har den principen frångåtts. anser att det finns 33 Statsbidrag till studieförbund, 2010 – Kriterier och fördelningsprinciper, . Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt anledning att närmare granska hur statsbidragen till studieför- bunden bör påverka beslut om vardagstolkning.34 nämner även att det kan vara svårt att avgöra var gränsen går för folkhögskolans ansvar för tolk och ansvar för vardagstolk- ning när en tolkanvändare både studerar och bor på en folkhögskola.35 Sammanfattningsvis kan konstateras att tolkbehovet inom folk- bildningens verksamheter tillgodoses genom det allmännas stöd i flera olika former. Samordningen mellan de myndigheter som ansvarar för de respektive stöden brister dock på vissa håll och regelverket upplevs ofta som svårtolkat, framför allt när det gäller gränsdragningen mot vardagstolkning. Utredningen har efterfrågat information från bl.a. Folkbildnings- rådet när det gäller tolkanvändningen bland studieförbunden. Eftersom det är de enskilda förbunden som hanterar statsbidraget inklusive förstärkningsbidraget och det saknas uppföljning av detta på nationell nivå, kan inte ange eller uppskatta tolkanvändningen på området. Rådets generella bild är att tolk- behovet oftast löses via landstingens/regionernas tolkcentraler, som då även bekostar tolkuppdraget. 3.8Tolktjänst vid högre utbildning Tillgång till tolk är en förutsättning för att döva, personer med dövblindhet och hörselskadade ska kunna delta i utbildning. har antalet studenter med funktionsnedsättning ökat kraftigt inom högre utbildning. Skälen till detta är flera. Till stor del kan ökningen tillskrivas en kraftig expansion av hög- skolesektorn, men även de ökade resurser som avsatts för att tillgodose de behov som finns för att personer med funktions- nedsättning ska kunna genomföra en utbildning har sannolikt haft 34Socialstyrelsens rapport vardagstolkning s. 41 ff. 35Socialstyrelsens rapport vardagstolkning s. 43. Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt Dessutom har lagar tillkommit som tryggar möjligheter för personer med funktionsnedsättning att antas till och genomföra högre utbildning (Uppföljningen av den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt, regeringens skrivelse 2009/10:166 s. 30). En annan bidragande förklaring kan vara att utvecklingen inom IT-området har bidragit till bättre och ökad tillgänglighet för alla, och särskilt för personer med funktions- nedsättning. Regeringen uppger i sin strategi för genomförande av funktions- hinderspolitiken att insatser ska inriktas på att högskoleutbildning ska ske på lika villkor, oavsett funktionsnedsättning. Regeringen anser i sin strategi att det krävs ytterligare ansträngningar för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att studera vid universitet och högskolor.36 är inte lärosätenas skyldighet att erbjuda tolk vid utbildning vid högskola eller universitet reglerad i lag. De behov studenter med dövhet, dövblindhet och hörselskada har av tolk i sin utbildning tillgodoses genom de anvisade medlen till särskilt pedagogiskt stöd för studerande med olika slag av funktionsned- sättning samt i enlighet med ansvars- och finansieringsprincipen. I diskrimineringslagen finns reglerat vissa utbildningsanordnares ansvar för s.k. anpassningsåtgärder (2 kap. 5 § andra stycket). Skyldig- heten att vidta skäliga anpassningsåtgärder är enligt nuvarande lagstiftning begränsad till att gälla för universitet och högskolor med offentlig huvudman när de bedriver utbildning enligt hög- skolelagen samt till enskilda utbildningsanordnare när de bedriver utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen om till- stånd att utfärda vissa examina. Kravet på anpassningsåtgärder är begränsat till lokalernas tillgänglighet och användbarhet. Det kan bl.a. handla om teleslingor och god akustik för personer med nedsatt hörsel. Bestämmelsen i diskrimineringslagen omfattar inte tolktjänst för antagna studenter vid högskolor och universitet. 36 En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken s. 23 f. Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt 3.8.2Särskilt pedagogiskt stöd åt studerande med olika slag av funktionsnedsättning Universitet och högskolor är skyldiga att avsätta en viss andel av sitt grundutbildningsanslag för pedagogiskt stöd åt studerande med olika slag av funktionsnedsättning. Motsvarande gäller för enskilda utbildningsanordnare med statligt bidrag till utbildning och tillstånd att utfärda examina. Denna andel är av anslaget. Universitet, högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med statligt bidrag till utbildning och tillstånd att utfärda examina kan därutöver hos ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionsnedsättning för de kostnader som överskrider av anslaget för grundut- bildning. Särskilt pedagogiskt stöd utgår i form av teckenspråks- tolkning, skrivtolkning, anteckningsstöd, , enskild handledning och extra handledning, språkstöd, viss studentassistans inom hög- skolan m.m. Lärosätena kan även söka stöd från SPSM enligt förordningen (2005:1074) om statligt bidrag till särskilt utbild- ningsstöd. Syftet med det stödet är att studenter ska få stöd i deras dagliga livsföring. Kostnaderna för det pedagogiska stödet till studenter med funktionsnedsättning uppgick till 63 161 000 kronor.37 Av det totala beloppet uppgick , dvs. , till kostnader för utbildningstolkning.38 Kostnaderna avser framför allt teckenspråkstolkning och endast till en liten del skrivtolkning. De anvisade medlen för var sammanlagt 31 973 000 kronor39, varav bestod av ett särskilt bidrag som tilldelades via Kammarkollegiet.40 Det särskilda bidraget ska enligt regleringsbrevet avseende anslag till högskolor och universitet läggas ihop med de anvisade medlen. Av de anvisade medlen fördelades med kostnads- uppgifterna för som underlag. tilldelades för arbetet med digitalt svenskt teckenspråkslexikon. universitets kostnader för arbetet med det särskilda åtagandet rörande studenter 37Stockholms universitet årsredovisning 2010 s. 27. 38Stockholms universitet årsredovisning 2010 s. 27. 39Stockholms universitet årsredovisning 2010 s. 27. 40Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. bilaga 36, Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (2.54 ap 12). Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt med funktionsnedsättning, inklusive högskolegemensamma aktiviteter som härrör till åtagandet, uppgick till 1 499 000 kronor.41 De anvisade medlen uppgår till , inklusive det särskilda bidraget om 4 142 000 kronor.42 Högskol- orna och universiteten har haft full kostnadstäckning för pedagogiska stödåtgärder –2011 genom de anvisade medlen samt det extra bidrag som erhållit.43 Vid alla lärosäten i får de studerande tolk om det behövs. Det kan dock vara problematiskt att få tolkning vid de mindre lärosätena. En förklaring kan vara att bidrag till lärosätenas tolk- kostnader erhålls med fördröjning. De mindre lärosätena kan därför få svårt att klara sin ekonomi om de ska stå för tolk- kostnaderna i avvaktan på tilldelningen av de nationella medlen.44 Dessutom finns det alltid en osäkerhetsfaktor kring hur stor kostnadstäckningen genom de nationella medlen blir. För att säkerställa att de får tolkstöd under en hel utbildning söker sig många studenter till de stora högskolorna där de vet att tolkning kan garanteras. Det har visat sig att framför allt studenter som går programutbildningar söker sig till de stora lärosätena. uppgick antalet studenter i behov av teckenspråks- tolkning eller skrivtolkning till 141 studerande, varav tio studenter hade behov av skrivtolkning. Av de 141 studenterna var 34 män.45 och högskola har minst en kontaktperson och samordnare av särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktions- nedsättning i studiesituationen. Med samordnaren kan berörda studenter diskutera studieplaner, eventuella behov av pedagogiska stödåtgärder eller anpassningar av studiesituationen. Till denne kan också lärare och anställda vid universitet och högskolor vända sig för hjälp och råd i frågor som rör den pedagogiska tillgängligheten. har en samordnande funktion för frågorna samt ett ansvar att fördela och redovisa de extra nationella medel 41Stockholms universitet årsredovisning 2010 s. 27. 42Regleringsbrev för avseende anslag 2:53. universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16, s. 2 (2.53 ap 12). 43Uppgifter lämnade via e-post från , . 44Uppgifter lämnade vid möte med , . 45Stockholms universitet årsredovisning 2010, bilaga 2, s. 74 och uppgifter lämnade via e-post från , . Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt som finns tilldelade för att täcka överskjutande kostnader som inte täcks av lärosätenas avsättning. har vidare uppdraget att samla in uppgifter från universitet och högskolor om kostnader för särskilt pedagogiskt stöd till studenter med funk- tionsnedsättning. Lärosätenas samordning kring de nationella medlen har resulterat i en aktiv samverkan mellan universitet och högskolor för en tillgänglig högskolemiljö. Genom en nationell referensgrupp och andra befintliga nätverk, framför allt för samordnarna, kan lärosätenas arbete med att förbättra förutsättningarna för studenter med funktionsnedsättning diskuteras och förankras och goda exempel spridas. För att fullgöra uppdraget har en handläggare som är samordnare av de nationella medlen för studenter med funktionsnedsättning. De större universiteten och högskolorna i landet som tidigare hade tolkar anställda, upphandlar numera utbildningstolkning enligt och anlitar tolkbolag vid behov. Så sker även vid en del mindre lärosäten. I finns en överenskommelse om att lärosätena kan köpa tolktjänster till självkostnadspris från . Vid finns 23 utbildningstolkar anställda. har dessutom upphandlat och tecknat ramavtal om tolktjänster enligt . Detta eftersom behovet av tolktjänst varierar mellan terminerna. Företrädare för och ningstolkning/, , har till utred- ningen framfört att utbildningstolkning skiljer sig i många avseende från vardagstolkning. Det är viktigt att bibehålla och utveckla den särkompetens som utbildningstolkningen innebär. Mer undervisning sker på engelska som fler studenter med dövhet, dövblindhet eller hörselskada läser på en högre akademisk nivå som antalet forskarstuderande med tolkbehov blir fler. Hörselskadade studenter och studenter med cochleaimplantat är grupper som ibland kan ha behov av en annan typ av tolkteknik, exempelvis s.k. intermittent tolkning. Detta sammantaget leder till att det ställs allt högre krav på utbildnings- tolkarna och för att möta dessa krav finns det behov av kontinuerlig kompetensutveckling. För att utveckla och sprida denna kompetens turades högskolorna tidigare om att anordna nationella konferenser där alla aktiva utbildningstolkar inbjöds att närvara. I och med att allt fler högskolor anlitar upphandlade tolkar har detta forum upphört. Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt Vid utredningens kontakter med har frågan tagits upp att det kan vara svårt att genom landstingens tolkcentraler få tolkar med den sakkunskap och den språkliga kompetens som krävs för att tolka i högskolemiljöer, t.ex. på forskningsnivå som ofta sker mellan talad eller skriven engelska och svenskt teckenspråk. 3.8.4Högskoleverkets rapport för studerande – ett regeringsuppdrag fick 2004 regeringens uppdrag att utreda organisa- tion och finansieringsmodell för teckenspråkstolkning för studerande vid högskolan samt vid behov föreslå förändringar inom befintliga resurser. utredning publicerades i rapporten språkstolkning för studerande – ett regeringsuppdrag. Högskole- verket fann i sin rapport bl.a. att en svaghet med dagens modell är att stöd till fler och fler forskarstuderande med funktionsned- sättning finansieras ur grundutbildningsbidraget (s. 17). Högskole- verket föreslår att stöd till forskarstudenter med funktionsnedsättning ska finansieras genom anslagen till forskning (s. 26). Regeringen har inte vidtagit några åtgärder med anledning av rapporten. 3.8.5Socialstyrelsens rapport om begreppet vardagstolkning Av vardagstolkning – om lands- tingens ansvar för tolk till döva, dövblinda och hörselskadade framgår det att ett problem inom utbildningssektorn är att det är oklart vem som ska stå för doktoranders tolkkostnader. En doktorand kan vara både studerande och anställd och det är inte klart var gränsen går för när vardagstolkning kan bli aktuell.46 har ett återkommande uppdrag i reglerings- brevet för universitet och högskolor att samla in och redovisa uppgifter om kostnader för särskilt pedagogiskt stöd inklusive teckenspråkstolkning till studenter och forskarstuderande med 46 vardagstolkning s. 43. Tolkanvändning inom olika samhällsområden – en översikt Sammanställningen visar uppgifter om det kända antalet studenter med funktionsnedsättning vid universitet och högskolor, med fördelning per lärosäte, funktionsnedsättning och kön. har enligt sin instruktion tillsyn över universitet och högskolor. Detta innebär att verket kontrollerar att högskolor och universitet följer de lagar och förordningar som gäller för verksamheten, varav diskrimineringslagen är en sådan lag. Vidare ska främja rättigheter och möjligheter för bl.a. studenter med funktionsnedsättning. I regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken anser regeringen att dessa uppgifter bör förtydligas och att bör ges i uppdrag att dels sammanställa resultat från tillsynsbesök och upp- följningar av dessa avseende universitets och högskolors insatser för funktionshindrade studenter, dels sprida goda exempel på hur lärosäten arbetar för att främja rättigheter och möjligheter för studenter med funktionsnedsättning.47 Lärosätena ska vidare lämna information om det särskilda pedagog- iska stödet till personer med funktionsnedsättning. träffar också samordnare för studenter med funktionsnedsättning vid platsbesök på högskolor. Uppgifterna från lärosäten utvärderas därefter av som, om brister finns, lämnar syn- punkter för verksamheten. Dessa synpunkter följs därefter upp för att se till att de åtgärdats. 3.9Utbildningar som anordnas av enskild huvudman I kommittédirektiven nämns privata utbildningar.