sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Nordisk Alkohol- och 25: 187– 204. , ; Bokander, , (2007). ESS – eftervård i SiS södra region. Vetenskapligt möte SiS, . , ; , , (2009). The 2-year outcome of a quasi-experimental study of referral to coercive treatment for substance use disorders. , ; Morton-Bourgon, , (2006). A Meta-Analytic Examination of Drug Treatment Courts: Do They Reduce Recidivism? : , Research and Statistics Division , ; Weatherburn, , & , Shuling (2002). Drug Court Evaluation Program: Cost-Effectiveness. SOU 2011:6 Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Maddux, (1988). Clinical experience with civil commit- ment. In: Leukefeld C.G. & . (Eds.) Compulsory Treatment of Drug Abuse: Research and Clinical Practice. Research monograph series, 86: 35–56. : US Government Printing Office. Maddux, ; Berliner, A. & , W.F. (1971). Engaging Opioid Addicts in a continuum of services. Behavioural Science Monographs. Forth Worth, TX: . (1980). The heroin control programme. Bulletin on Narcotics 22: pp.1–14. (1983). Motivational interviewing with problem drinkers. Behavioural Psychotherapy 11: 147–172. & Rollnick, (2002, 2nd ed.). Motivational interviewing – Preparing people for change. Moggi, ; Ouimette, , , , . (1999). Effectiveness of treatment for substance abuse and dependence for dual diagnosis patients: a model of treatment factors associated with one-year outcomes. on Alcohol 60 (6): 856–866. (1974). Evaluating treatment environments – A social ecological approach. , , , : Sons, Inc. (2005). Iatrogenic effects of psychosocial interventions for substance use disorders: prevalence, predict- tors, prevention. Addiction 100(5):595–604. , ; Gerdner, , . (1998). Rällsögården – verksamhet vid ett behandlingshem för vuxna missbrukare. : , SiS följer upp och utvecklar 1/98. , , (1997). Uppföljning av LVM- hemmet Lundens gravida missbrukare. : Lunden (Stencil). , (1960). Children of alcoholic fathers. Acta Pediatrica, Suppl 121 (49). Oberlaender, Franklin A.; , ; Mengering, F. (1995). German mental health legislation and alcoholism treatment: results of a retrospective long-term study in a state Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet SOU 2011:6 mental health hospital. Drug and Alcohol Dependence 40: 165.171. O', F. & Webb, M. (1996). Controlled assessment of alcoholics admitted involuntarily to a general psychiatric hospital. 13: 140–143. , Tom (1994). Tvång mot psykiskt sjuka inom missbrukarvården. Socialmedicinsk nr 10: 471–473. , Tom (2004). Kvinnliga LVM-klienters våld på institu- tion – En studie vid Lunden, och . : , SiS följer upp och utvecklar 3/04. Pescor, M.J. (1943). Follow-up study of treated narcotic drug addicts. Public Health Report (Supplement) 170. Porter, ; , Awni E., & Curran, . (1986).The law and the treatment of drug- and alcohol-dependent persons – A comparative study of existing legislation. Porter, ; Argandoña, , . (1999). Drug and alcohol dependence policies, legislation and programmes for treatment and rehabilitation. : , Substance abuse department, social change and mental health. , ; Mjåland, ; Søvig, ; , Even & Ravneberg, (2010). Tvang overfor rusmiddelavhengige. Evaluering av Lov om sociale tjenester §§ 6– 2, 6–2a og 6–3. Bergen: Rokkansenteret. & Liftik, (1976). Use of coercion in the outpatient treatment of alcoholism. on Alcohol 37(1): 58–65. Saha, Suhanta; Chant, , (2007). A syste- matic review off mortality in Schizofrenia. Is the differential mortality gap worsening over time? Archive of Genetic Psychiatry 64(10): 1123–1131. Sallmén, (1999). Compulsory treatment of alcoholics. Psychi- atric comorbidity, psychological characteristics, coercive experiences and outcome. (Akademisk avhandling) Departments of Clinical Alcohol research and Psychology. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Sallmén, (2004). Institutionsbaserad LVM-forskning – av forskning, utredning och utveckling vid Karlsvik. : , SiS följer upp och utvecklar 4/04 Sallmén, , (1996). Eighteen-months follow- up of alcoholics in a coerced care setting. Alcoholism: Clinical and 20(2): 77. Sallmén, ; , ; Bokander, . (1998). Per- ceived coercion related to psychiatric comorbidity and locus of control in institutionalized alcoholics. Medicine and 17: 381–391. SBU (2001). Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. : , del 1 och del 2. Shanahan, ; Lancsar, ; , ; , ; Wetherburn, , Sjuling (2004). Cost-effectiveness analysis of the Adult Drug Court Program. 28 (1): 3–27. Singleton, ; Degenhardt, ; , , (2009). Mortality among amphetamine users: A syste- matic review of cohort studies. Drug and Alcohol Dependence 105: 1–8. SiS (2002). LVM-hem 2002, Regionindelning. SiS (2006). Råd och anvisningar för SiS utredningar inom LVM- vården. : , Dnr 10-486-06 SiS (2008a). SiS kvalitetsrapporter , en sammanfattning. SiS (2008b) Riktlinjer för SiS samarbete med myndighetens brukar- råd. SiS (2009). Brukarrevision av Hornö LVM-hem. SiS (odaterat). Med dialog och kartor som kompass höjs vårens kvalitet. SoS (2002). Utvärdering – omvärdering. SoS (2008). Tvångsvården – Sammanställning från inventer- ingen . Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet SoS (2009). Vuxna personer med missbruksproblem och övriga vuxna SOU (1987:22). Missbrukarna, , Tvånget. Slutbetänk- ande av Socialberedningen. : Statens offentliga utred- ningar, SOU (1994:29). Barn, föräldrar, alkohol. Delbetänkande av Alkoholpolitiska kommissionen. : Socialdeparte- mentet, . SOU (2004:3). Tvång och förändring – Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. : , och . Steiro, ; Dalsbø, ; Ringerike, ; Hammerstrøm, ; , (2009). Tvangsbehandling av opioidavhengige. Rapport nr 16. : Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten. Stenius, (2008). Synliggör tvånget inom psykiatrin! Nordisk Alkohol- och 5: 335–336. , , (1972). A followup study of 200 narcotic addicts committed for treatment under the Narcotic Addict Rehabilitation Act (). 67: 45–53. , (2001). Vård bakom låsta dörrar. Lunden, ett LVM-hem för kvinnor. Forskningsrapport nr 1, 2001. : (SiS). , (2003). Knarkare & plitar – Tvångsvården inifrån. , , (1997). Personlighet, psykisk stör- ning och sociala bakgrundsfaktorer hos missbrukare på LVM-hem. (Examensarbete, psykologlinjen) , ; Longshore, ; , ; Deschenes, ; Greenwood, ; Fain, ; Harrel, ; Morral, ; Taxman, ; Iguchi, ; , (2002). A decade of drug treatment court research. Substance Use & Misuse 37(12/13): 1489–1527. Tännsjö, (1994). Tvång i vården. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet (1966a). A twelve-year follow-up of addicts: 1. The relation of treatment to outcome. 122: 727–737. Vaillant, (1966b). The role of compulsory supervision in the treatment of addiction. Federal Probation 30: 53–59. (1998). The impact of treatment: The county () drug court pro- gram. Federal Probation 62: 46–51. , (1999). Illegal drug abuse and the community camp strategy in . 29(2): 97–114. (1979). The use of legal coercion in the treatment of alcoholism: a methodological review. 9: 387–398. Werb, ; , ; , ; , ; Montaner; , (2007). Drug treatment courts in : an evidenced-based review. HIV/12 (2/3): 12–17. Wild, T. ; , . (2002). Compulsory Substance Abuse Treatment: An overview of recent findings and issues. 8: 84– 93. WHO (1967). Services for the prevention and treatment of depen- dence on alcohol and other drugs. Fourteenth report of . Technical report series, No. WHO (2001). Non-voluntary treatment of alcohol and drug dependence – a European perspective. Report of the meeting in , 22–. : , Regional office for Europe. Worcel, ; Furrer, , J.; , .; Burros, . & (2008). Effects of Family Treatment Drug Courts on Substance Abuse and Child Welfare Outcomes. 17: 427–443. Yohanes, ; , ; , , Hans (2002). De kommer ut fräscha och fina – Om tvång och hemlöshet. : , Forsknings- rapport nr 4. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet , (1990). Hur ser de LVM-vårdade missbrukarna ut? – Och hur förändras deras situation i samband med vården. LVM-gruppen: Forskning om missbrukare och vården, särskilt tvångsvården. Delegationen för social forskning: 49–62. Social- departementet, . , (1994). (Stencil). , ; , ; , ; Cruce, , , , . (2008). Var fjärde psykpatient är missbrukare av alkohol. Inhämtat från missbrukare-av-alkohol-1.471221. 19Missbrukets ekonomiska börda i , doktorand och projektledare , biträdande projektledare dr och verkställande direktör Denna översikt ger en sammanställning av samhällets kostnader på grund av missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning. De kostnader som alkoholmissbruk medför är relativt väl belysta i olika studier både i och internationellt. Vad gäller nar- kotikamissbrukets kostnader finns enstaka studier över specifika missbrukarpopulationer, medan sådana saknas helt för läkemedel- och dopningsmissbruk. Vi har gått igenom publicerad litteratur och sammanställt den ekonomiska bördan av missbruk med en så kallad top-down metod, det vill säga en sammanställning av aggregerade kostnader. Då publicerade studier saknas eller innehåller bristfällig information har vi kompletterat med uppgifter ur grå litteratur, offentlig statistik och egna antaganden. På grund av bristfällig information var det inte möjligt att skatta kostnaderna till följd av läkemedels- och dopningsmissbruk. Missbruk av alkohol skattades till ca . Indirekta kostnader (pro- duktionsbortfall vid sjukskrivning och för tidig död) står för ca 28 miljarder (). Statliga myndigheter bär ca 7 miljarder ()för bland annat rättsväsendet och förebyggande arbete. Socialtjänst och sjukvård bär ca 8 () respektive () av kostnaden. Missbruk av narkotika kostade ca . Denna kostnad fördelar sig på socialtjänst och sjukvård på samma sätt som för alkohol medan av kostnaderna faller på statliga myndigheter och utgörs av indirekta kostnader. 1 och i dir. 2008:48 vid Social- departementet har bistått med värdefulla kommentarer och medicinsk expertis. Missbrukets ekonomiska börda i gör på regeringens uppdrag en översyn av den svenska missbruks- och beroendevården. I uppdraget ingår att pröva hur ansvarsfördelningen mellan de olika huvudmännen kan tydliggöras och eventuellt förändras. Med missbruk avses i utred- ningen riskbruk, missbruk (skadligt bruk) eller beroende av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning. Kostnadsansvaret för de insatser som görs till individer med missbruksproblem bärs i av tre huvudmän. Grovt indelat är det kommunerna som bär kostnaden för , och därmed för viss vård och behandling samt boende och sysselsättning. Landstingen bär kostnaden för hälso- och sjukvårdens insatser i form av vård och behandling. Staten bär kostnaden för Kriminal- vården, och Polisen. Dock är det kommunerna som bär kostnaden för vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vilken staten bedriver genom . Forskning och arbete med förebyggande insatser (prevention) sker på alla nivåer. Vidare drabbar kostnader relaterade till missbruk individer och företag indirekt i termer av minskad produktion på grund av ökad sjuklig- het och dödlighet till följd av missbruk. I tidigare studier har kostnaden för olika typer av missbruk i kartlagts från olika utgångspunkter. Olika skattningar av samhällets kostnader relaterat till missbruk av alkohol har gjorts där resultaten skiljer sig kraftigt – i olika studier (m.fl. 2006; m.fl. 2006; 2006). Vad gäller narkotikamissbruk finns det skattningar för utgifter relaterat till olika typer av insatser och även upp- skattningar av storleken på utgifter per enskild individ i aktivt missbruk vilka varierar beroende på typ av missbruk och kön. Till exempel beräknades en kvinna med tungt alkoholmissbruk kosta medan en man med heroinmissbruk kostade (2006; 2008). Uppgifter om kostnader relaterade till olika former av missbruk finns även att hämta i offentliga register. redovisar till exempel i en årlig rapport statistik över kommunernas vård, stöd och behandling för målgrupperna vuxna med missbruks- problem och övriga vuxna inom individ- och familjeomsorg, baserat på statistiken från officiella Missbrukets ekonomiska börda i statistik (SOS). Ovan nämnda studier och register redovisar olika delar av de totala kostnaderna relaterade till olika typer av missbruk i . Det finns dock inte någon rapport eller studie eller något register som redovisar en samlad bild av samhällets alla kostnader för missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopningsmedel i . Kunskap om hela den ekonomiska bördan av missbruk i liksom i de flesta andra länder är därmed okänd. Syftet med föreliggande studie är att göra en översikt av den ekonomiska bördan av missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopningsmedel i , baserat på tillgänglig litteratur och statistik. Mer specifikt är syftet att: sammanställa befintlig litteratur inom området baserat på en litteraturgenomgång av svensk och internationell litteratur; skatta den årliga ekonomiska bördan av missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopningsmedel i uppdelat på olika huvudmän genom både en top-down och en bottom-up metod; skatta den förväntade kostnaden för ett antal typfall av individer med missbruk; samt identifiera de luckor i tillgänglig information som behöver fyllas för att kunna göra en fullständig översikt av samhällets kostna- der för missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning. 19.1.2Antal personer i missbruk Det finns inte någon heltäckande statistik över antalet missbrukare av narkotika, alkohol, dopning och läkemedel i . I tabell 1 redovisas de senaste uppgifterna vad gäller antal missbrukare enligt (2010). Enligt tidigare sammanställningar finns uppgifter om att omkring 26 000 individer är tunga nar- kotikamissbrukare (SOU 2005:82). För alkohol anges i olika källor att mellan 300 000 och 400 000 har ett missbruk av alkohol och att mellan 100 000 och 200 000 individer har ett högriskbruk (SOU 2005:82; m.fl. 2006). Missbrukets ekonomiska börda i SOU 2011:6 Prevalens, missbruk och beroende i Skadligt bruk och beroende Tungt narkotika och alkohol 19.2Metod, data och avgränsningar Ett brett samhälleligt perspektiv antas i studien varvid ett försök görs att inkludera alla kostnader relaterade till missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning, oavsett vem som betalar. I sjukdomskostnadskalkyler (Cost of Illness – COI) delas kostna- derna upp i direkta, indirekta och intangibla kostnader. Vanligen avgränsas beräkningarna till att endast inkludera kostnader som kan uppskattas med hjälp av existerande enhetspriser, det vill säga intangibla kostnader exkluderas (2008). Direkta kostnader inkluderar direkta medicinska kostnader för sluten och öppen vård, läkemedel samt direkta icke-medicinska kostnader. Vanligen antas en prevalensansats för de direkta kostna- derna, varvid dessa beräknas för en period av . För att kostnadsberäkna vårdtillfällen från nationella register har vi ibland behövt göra antaganden om vilken typ av vård det rört sig om eller hur stor andel som kan tillskrivas alkohol, narkotika, läkemedel respektive dopningsmissbruket. I de fall där ett register både inne- håller uppgifter för alkohol och narkotika (till exempel statistik över insatser) har vi delat upp kostnaden mellan de Missbrukets ekonomiska börda i båda missbruksslagen genom att anta att kan hänföras till missbruk av alkohol och till narkotika, enligt den skattning som gjorts i m.fl. (2008). Mäns och kvinnors miss- bruk skiljer sig i fråga om kostnader, resursutnyttjande och antal. I de fall vi har bedömt det befogat har vi därför viktat kostnads- beräkningarna efter kön. Om ett samhällsperspektiv antas i studien ska indirekta kostna- der inkluderas. Dessa omfattar alternativkostnaden för den tid som individer förlorar till följd av morbiditet och mortalitet på grund av den studerade sjukdomen (dödsfall, sjukskrivning, förtidspensio- nering). Att individers tid är en begränsad resurs för vilken det finns en alternativkostnad är allmänt accepterat inom ekonomisk teori (Schulper 2001). Denna alternativkostnad utgörs i COI studier vanligen av produktionsbortfall, det vill säga av en värdering av den produktion av varor och tjänster som en individ skulle kunna ha producerat om individen hade varit frisk. Kostnader för transfereringar som sker inom socialförsäkringen (arbetslöshets- ersättning, sjukersättning etc.) inkluderas inte eftersom det skulle medföra en dubbelräkning av kostnaderna då dessa ingår i skatt- ningen av produktionsbortfallet. Värderingen av de indirekta kost- naderna vid för tidig död eller förtidspension beräknas som nuvärdet av det framtida produktionsbortfall som antas uppstå under återstoden av en persons livstid. Vid ett utträde ur arbets- kraften som inte är permanent, såsom vid sjukskrivning eller fängelsevistelse beräknas värdet på de indirekta kostnaderna för den aktuella perioden. Vid redovisningen av de förväntade kostnaderna för ett antal typfall beräknas kostnaderna för den återstående livstiden för en man eller kvinna med ett visst missbruk (till exempel alkohol, heroin, eller dopning) i en viss ålder. I denna redovisning används således en incidensansats där de framtida förväntade kostnaderna relaterade till missbruk diskonteras över personens återstående livstid. Data inhämtas från publicerade rapporter och artiklar samt offent- liga register och databaser. Missbrukets ekonomiska börda i Sammanställningen av den ekonomiska bördan av missbruk baseras uteslutande på befintlig information om resursförbrukning relaterat till missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning i . Inga primärdata samlas in inom ramen för rapporten. Vidare är sammanställningen baserad på information om missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopningsmedel. Missbruk används här som ett samlingsbegrepp för riskbruk, missbruk (skadligt bruk) och beroende (jfr , s. 43–48). Inga positiva hälsoeffekter förknippade med intag av alkohol eller läkemedel beaktas i studien. Resultatet från litteraturgenomgången presenteras i tabell 2 och 3. I tabell 2 redovisas alla publicerade forskningsöversikter och i tabell 3 redovisas alla publicerade originalstudier. Endast studier som är skrivna på engelska finns med i tabellerna. Litteratursökningen är främst gjord i PubMed, med en kompletterande litteratursökning i CINAHL och Psycinfo. Publicerade litteraturgenomgångar avseende kostnader för missbruk av alkohol, narkotika och läkemedel Missbrukets ekonomiska börda i Som söktermer användes begreppen cost of illness, economic burden, societal cost samt cost of i kombination med alco- holism, illicit drug abuse, narcotic drug abuse, prescription drug abuse, opioids, heroin, cannabis abuse, ampheta- mine, cocaine samt doping. Det mesta av den existerande litteraturen om samhällets kostna- der för missbruk handlar om alkohol och alkoholism. Vi hittade inte en enda studie om de samhällsekonomiska konsekvenserna av dopning eller andra läkemedel än smärtstillande (opioider). Tabell 3 Publicerade originalartiklar avseende kostnader för missbruk av alkohol, narkotika och läkemedel 12,8–21,9 1 134/patient 1–4 miljoner Missbrukets ekonomiska börda i 2 297–2 736 15 884/beroende För kolumnen % av BNP har resultatet (i förekommande fall omräknat till landets valuta) delats med jämförelseårets BNP mätt i lokal valuta. Uppgifter om nominell BNP tas från 2009, från – Regional Economic Accounts samt från, Litteratursökning samt 19.3.3Resultat från tidigare svenska studier Kostnader förknippade med missbruk i har studerats ur olika perspektiv i ett flertal rapporter. I detta avsnitt presenterar vi ett antal studier mer detaljerat då skattningarna i kapitel 4 och 5 till stor del bygger på dessa resultat. och (2008) redovisar aktörsvisa årliga utgifter för individer med olika typer av missbruk. De totala utgifterna varierar beroende på typ av missbruk och kön, från SOU 2011:6 Missbrukets ekonomiska börda i kostnader inkluderas, det vill säga produktionsbortfall till följd av dödlighet och sjuklighet inkluderas inte. Däremot inkluderas en del av de utgifter som ingår i socialförsäkringen, nämligen kostnader för försäkringskassa och arbetsförmedling. Studien fokuserar på kostnader för individer med dokumenterat tungt missbruk av heroin, amfetamin och alkohol. Aktörsvisa årskostnader (kronor) för olika sorters missbruk 2006 Källa: och 2008. I ett par rapporter från SoRAD vid redo- visas samhällets totala kostnader för alkohol på två sätt, dels netto där alkoholens positiva hälsoeffekter beaktas och dels brutto där de positiva hälsoeffekterna inte beaktas (se m.fl. 2006 samt m.fl. 2008). Nettokostnaden beräknas vara . kostnader inkluderar såväl vård av vuxna med missbruksproblem som kostnader för barn och unga orsakade av föräldrars missbruk. Alkoholmissbruk medför en större risk att insjukna i, samt dö av vissa sjukdomar. SoRAD beräknar sjukvårdskostnader genom att utifrån dessa ökade risker beräkna alcohol attributable fractions av sjukvårdsresurserna. På liknande sätt applicerades den relativa risken för att dö i respektive diagnos på grund av missbruk av alkohol på antalet avlidna i respektive diagnos för då antalet dödsfall beräknas. Produktionsbortfallsberäkningarna är avgränsade till att inkludera värdet av förvärvsarbete och därmed inte inkludera något värde för hemarbete. Missbrukets ekonomiska börda i SOU 2011:6 Alkoholens totala kostnad 2002, Produktionsbortfall på grund av Källa: m.fl. 2006. I en rapport från (2010) redovisas samhällets direkta kostnader för alkohol och narkotika skattade till , se tabell 6. I beräkningarna beaktas där- med inte de indirekta kostnaderna för produktionsbortfall. Trans- fereringar såsom ekonomiskt bistånd och sjukpenning ingår inte heller i beräkningarna, däremot ingår kostnader för administration av ekonomiskt bistånd och sjukpenning för och arbetsförmedlingen. För kommunerna redovisas kostnader för insatser inom , skolverksamheten samt räddnings- tjänsten. För landstingen redovisas kostnader för öppen och sluten vård samt tandvård och övriga verksamheter. För staten redovisas olika myndigheters kostnader för förebyggande arbete och brotts- lighet förknippat med missbruk av alkohol och narkotika. Kostna- der för förebyggande insatser redovisas för , , , Statens folkhälso- institut, , , länsstyrelserna och . Kostnader för brottslighet och vård enligt LVU, LVM och SoL redovisas för , Brotts- offermyndigheten, Domstolsväsendet, Kriminalvården, Polisen, och Åklagarväsendet. SOU 2011:6 Missbrukets ekonomiska börda i Samhällets direkta kostnader för alkohol och narkotika 2003, Socialtjänst inklusive ekonomiskt bistånd Specialiserad öppenvård och primärvård Tandvård & övriga verksamheter Brottslighet och vård/omvårdnad (2002) redovisar en sammanställning av samhällets utgifter för narkotika (drug policy expenditures). Eftersom det råder en del osäkerhet i de data som beräkningarna baseras på redovisas förutom en baslinjeskattning även en låg och en hög skattning. Utgifterna beräknas till mellan 4 och 10 miljarder, varav utgiften för rättsväsendet utgör den största delen (se tabell 7). Då transfereringar från arbetsförmedlingen och inklu- deras beräknas kostnaden till mellan 6 och 12 miljarder . Utgiftsberäkningen för insatser är avgränsad till att inkludera vård av vuxna med missbruksproblem. Därmed exklu- deras utgifter för barn och unga orsakade av föräldrars missbruk. Missbrukets ekonomiska börda i SOU 2011:6 Skattning av utgifter för narkotika (drug policy expenditures) Socialtjänst & Hälso- och sjukvård Vi har inte hittat några publicerade svenska studier om samhällets kostnader till följd av läkemedelsberoende. Däremot har beräknat kostnader för ett urval av de patienter som be- handlats inom vid sjukhuset i –1998 (se tabell 8). Tabell 8 Skattning av kostnader (kronor) per patient i behandling för läkemedelsberoende 1995–1998 I dagens penningvärde motsvarar den totala kostnaden för året före behandling, under behandling och efter behandling 986 600, 361 000 respektive . Detta kan jämföras med kostnads- beräkningarna på en fallstudie som gjordes av och 1996.