sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — 4.Frågan om mobbning och kränkande behandling på grund av kön eller sexuell läggning ska belysas i stödmaterialet kring sex- och samlevnad. 5.Frågan om könsrelaterad mobbning och kränkningar ska ingå i nationella elevundersøkelsen. 6.Stödja organisationen (Russens organisajonskomité) i ut- formningen av ett informationsmaterial kring gränssättningen av kropp och sexualitet under russen (en norsk tradition som närmast skulle motsvara nollning i , men som äger rum i gymnasiet). Det andra målet som regeringen ställt upp är att förbättra könsba- lansen när det gäller studie- och yrkesval. Även här ställer rege- ringen upp delmål. 1.En kartläggning ska genomföras när det gäller studie- och yrkes- vägledarnas inställning till könsroller. 2.Ett vägledningsmaterial ska tas fram om könsroller och det ska spridas till lärare och studie- och yrkesvägledare. 3.Ett informationsmaterial ska även tas fram riktat till elever och föräldrar. 4.Ett treårigt projekt ska initierats om flickor och naturvetenskap- liga ämnen. 5.Forskning om flickors inställning till naturvetenskap ska stödjas. 6.Tillsammans med näringsliv och utbildningsanordnare ska staten diskutera MNT-ämnena och hur man kan bredda rekryteringen framför allt för kvinnor. 7.Ett test ska genomföras med digitala verktyg vid provtillfälle för att se ifall det finns könsskillnader vid användning av digitala metoder. 8.Ett forskningsprojekt ska initieras för att ta reda på om det finns könsskillnader vid användning av digitala verktyg vid centrala prov. 9.Norge vara värd för en internationell konferens om kön och IT. Det tredje målet rör personalen som arbetar inom förskola och skola. Målet är att öka andelen män. Även här finns det delmål. 1.Ett samarbete mellan staten och kommunerna ska initieras för att förbättra könsbalansen bland personalen i skolan och förskolan. 2.En informationsskrift ska tas fram till skolor och förskolor om rekrytering av män. 3.Förskolor som nått målet att ha män ska få ansöka om stat- liga medel för att bli demonstrationsförskolor. 4.Särskilda rekryteringsteam ska bildas lokalt för att arbeta för att rekrytera fler män till förskolan. 5.En utvärdering av jämställdhetsplanerna ska göras. 6.Särskilda statliga medel ska tillföras de tre högskolor som har störst andel manliga studenter som läser till förskollärare. 7.Kommunerna får öronmärkta pengar till lokalt arbete för jäm- ställdhet i förskolan. 8.Ett pris ska delas ut till kommuner som är aktiva i att rekrytera män till förskolan. I hanteras jämställdhetsfrågorna av det danska jämställd- hetsdepartementet (Ministeriet for ligestillning). Ett särskilt insats- område för departementet är Ungdom og moderne kønsroller. Mini- steriet slår fast att: Piger og drenge helt ned i børnehavealderen er opmærksomme på, hvor- dan de opfører sig, hvordan de klæder sig osv. Når kønsrollemønstrene bliver for fastlåste, kan de være med til at begrænse pigers og drenges ople- velse af verden og deres valgmuligheder senere i livet. Det har ikke alene betydning for hvilket uddannelses- og erhvervsvalg piger og drenge træf- fer, det har også afgørende indflydelse på deres livsstil og sundhed. Børn skal have frie og lige muligheder for at vælge deres nutid og fremtid uden at være bundet af fastlåste kønsroller. og ungdomskulturer skal gøre piger og drenge bedre rustet til at træffe de frie valg. Som ett led i arbetet för främja just detta, har ministeriet skapat en webbplats: som riktar sig både till barn- och ungdomar, föräldrar och till skolans personal. Sidan innehåller fakta och statistik över utbildningsområdet och arbetsmarknaden utifrån ett könsperspektiv. Vidare finns det enkäter till unga och till föräldrar som är tänkta att fungera som en inspiration för fram- tida diskussion. Förutom den särskilda webbplatsen har ministeriet publicerat ett flertal publikationer kring olika teman som rör jämställdhet och ungdomar. Det finns material kring sex- och samlevnad, ungdomar och våld samt material som fokuserar på hälsa. Skolans jämställdhetsarbete regleras i i skollag och läropla- ner, samt i jämställdhetslagstiftning. Skolor har krav på jämställd- hetsplan och likabehandlingsplan enligt jämställdhetslagen. Generellt kan sägas att problemen med jämställdhet i skolan i till sin karaktär påminner mycket om problemen i . Av samtliga verksamma lärare i är män, och utgör männen av de lärarstuderande. Denna andel har sjunkit . Att andelen yrkesverksamma lärare till består av män är till viss del ett resultat av den kvotering till lärar- utbildningen som tidigare tillämpats i . I har till skillnad från i slöjdämnet generellt sett större utrymme i samtalet om jämställdhet i skolan. Vidare sätts fritidssysselsättningar hos flickor och pojkar oftare i samband med skillnader i skolprestationer. I tillämpas fortfarande ofta sär- undervisning i slöjd och gymnastik. Pågående statliga insatser för att främja jämställdhet i skolan De jämställdhetspolitiska målen är regeringens grund för att bedriva ett jämställdhetsarbete. I regeringens jämställdhetsprogram för 2008- 2011 berörs utbildning och där lyfter man särskilt fram följande områ- den för skolan: könssegregation är ett problem könsmedveten undervisning ska introduceras på lärarutbildningarna fortbildning för verksamma lärare är viktig läromedel har en särställning i skolan stöda icke-könsstereotypa val i skolan Därutöver väljer vi att nämna några mer specifika satsningar som gjorts inom dessa områden, eller som är intressanta. (motsvarande ) har initierat ett projekt bland annat för att främja jämställdhet i lärarutbildningen. Projektet pågick och ska sannolikt slut- rapporteras i slutet . Hela projektbudgeten uppgår till . I som berör just lärarutbildningen, och som ansvarar för, finns ett krav på att samtliga nio lärosäten som tillhandahåller lärarutbildning i ska delta. Lärosätena har i olika grad fått igång ett lokalt arbete. De flesta har inlett arbete med att införa jämställdhets- och genusperspektiv i lokala styrdokument. (TASUKO står för Tasa-arvo- ja sukupuolitietoisuus opettajankoulutuksessa som betyder Jämställdhet och genusmedve- tenhet i lärarutbildningen). Varje lärosäte har rektors stöd för att genomföra detta utvecklings- projekt kring lärarutbildning och jämställdhet, och lärosätet erhåller för deltagande i projektet. Medlen fungerar som en legitimeringsfaktor för genomförande men också som ett sätt att täcka lärosätenas omkostnader i projektet. Förutom själva projektets genomförande ska projektägarna, , samman- ställa ett forskningsprogram. Forskningsprogrammet ska utgöra en ansökan om forskningsfinansiering från ordinarie forskningsfinans- iär. Syftet är att forskningsprogrammet ska stärka jämställdhets- strävanden inom lärarutbildningen. En inspirationspublikation om lärandeexempel för arbetet med jämställdhet i lärarutbildning kommer att sammanställas. Inom ramen för projektet finns ett nätverk om jämställdhet och genus där alla deltagande lärosäten ingår. I nätverket deltar även en del forskare inom genusområdet, som på olika sätt identifierats som nyckelpersoner för projektet. En omfattande granskning av läromedel i finska och matematik har genomförts på uppdrag av Utbildningsstyrelsen(Tainio & Teräs, 2010). Resultaten visar att män dominerar i alla läromedel gällande fördelning i bilder, ord och använd terminologi samt gällande de situationer som återges i läromedlen. En klar majoritet av förfat- tarna till de 51 läromedel som granskats var kvinnor. Resultaten sam- manfaller i hög grad med de visar i sina granskningar av svenska läromedel i historia och samhällskunskap (2010:10, 2010:33). Redogörelse om jämställdhet i utbildning mellan kvinnor och män Regeringen presenterar för en samhällsomfattande redogörelse om jämställdheten mellan kvinnor och män. Det är första gången som en sådan övergripande redogörelse om jämställdheten sammanställs i . I redogörelsen granskas jämställdhetspolitik och jämställdhetspolitiska åtgärder ur olika perspektiv. I redogörelsen ges förslag till linjedragningar inom jämställdhetspolitiken för framtiden. Vid social- och hälsovårdsministeriet har man inom ramen för det övergripande ansvaret över statsrådets jämställdhetsarbete bland annat ansvar för att samordna denna första övergripande översikt över jäm- ställdhetsläget i . (Social- och hälsovårdsministeriet). Föl- jande teman berörs i översikterna: arbetslivet och kombinering av arbete och familj integrering av ett jämställdhetsperspektiv som en jämställdhetspolitisk strategi organisation av och ändringar i jämställdhetspolitiken För utbildningsområdet har man via Utbildningsstyrelsen tagit fram en rapport som berör den grundläggande utbildningen (Koulutus ja sukupuolten tasa-arvo, Sosiaali- ja terveysministeriö, Selvityksiä 2009:52) och en rapport som berör den högre utbildningen och forsk- ningen. I rapporten lyfter man fram behovet av att utveckla en könsmed- veten undervisning, att elevhandlingen (motsvarande studie- och yrkesvägledning i ) är könsmedveten, att utvecklings- och forsk- ningsverksamhet främjar jämställdhet samt att stereotypa bilder av kvinnor och män elimineras i läromedel. Rapporten visar att jäm- ställdhetsintegreringen inte fungerat väl inom utbildningsområdet, men att det fortsättningsvis är eftersträvansvärt. I länder där flickor och kvinnor ges samma formella och reella möj- lighet att studera tenderar de att prestera bättre än pojkar/män och att delta i utbildning i högre utsträckning. I särskilt hög grad gäller att flickor/unga kvinnor presterar bättre i läsning än pojkar/unga män. Likheterna är slående i ett stort antal länder. Könsstereotypa utbild- ningsval är också ett fenomen som återfinns i ett stort antal länder. Könsskillnader i skolprestationer och i deltagande i utbildning upp- märksammas som ett problem i flertalet av . I många länder har någon typ av policy beslutats för att främja ökad jämställdhet i utbildning. Arbetet med jämställdhet i skolan i , och , som studerats något mer utförligt av vår delegation, uppvisar stora likheter med arbetet i . Förutom frågorna om könsskillnader i skolprestationer och om könsstereotypa utbildningsval är frågor om mobbning och kränkande behandling, om sex- och samlevnad och om flickors och pojkars psykiska hälsa prioriterade i skolans jämställdhetsarbete även i våra nordiska grannländer. 12 Delegationens samlade analys Synen på skola och kön förr och nu gick flertalet flickor och pojkar i en köns- separerad skola. Flickor och pojkar skulle formas för olika roller, och ansågs ha behov av att olika slags kunskaper och färdigheter. Detta synsätt kom dock gradvis att förändras. fick flickor och pojkar i stort sett samma undervis- ning i de könsseparerade skolorna. Men det var först sent på 1960- talet som intresset för skola och kön uttalat syftade till att skapa likvärdiga rättigheter, möjligheter och skyldigheter för flickor och pojkar i skolan. Jämställdhetsarbetet kan sägas ha tagit sin början i och med införande och läroplanen (Lgr 69), då sko- lan gavs i uppdrag att aktivt motverka traditionella könsroller. Skolan påverkas förstås av forskningen och samhällsdebatten om jämställdhet. och framåt går det att urskilja olika trender eller huvudinriktningar i den svenska skolans jäm- ställdhetsarbete. Att inriktningarna förändrats kan bero på mate- riella förändringar eller på att olika idéströmningar varit populära från tid till annan. Men de olika inriktningarna har förstås inte varit ömsesidigt uteslutande. Det handlar mera om att tyngd- punkten i synen på jämställdhetsproblemen har förskjutits . handlade jämställdhet i skolan om att undervisningen skulle vara köns- eller genusneutral. Kursplaner och kursmaterial skulle vara neutrala och lika relevanta för båda könen, och lika många kvinnor och män skulle finnas i bildmaterial och i de exempel som användes i undervisningen. betonades i större utsträckning behovet av att ta hänsyn till flickors och pojkars skilda intressen. Maktfrågan synliggjordes i diskussionen om jämställdhet. Kvinnor/flickor be- skrevs som underordnade män/pojkar. En vanlig ambition var att anpassa undervisningen till flickor – särskilt undervisningen i mate- matik och naturvetenskap. Det satsades bland annat på teknik- kurser för flickor. Flickor och pojkar ansågs även lära sig saker på olika sätt. Enkönade undervisningsgrupper introducerades i viss utsträckning. Kvinnor kan löd parollerna i samhället utanför skolan . Ambitionen att särskilt lyfta fram flickorna/kvinnorna avspeglade sig även i skolan. har gradvis det situationsanpassade och kontext- beroende kommit att betonas i skolans jämställdhetsarbete. Det an- ses viktigt med en bred variation av intressen och perspektiv i undervisningen, snarare än en uppdelning efter flickors och pojkars förmenta intressen. Det anses vidare viktigt att skolans personal är genussensitiv, dvs. inser när och i vilka situationer kön eller genus har betydelse, och förmår anpassa sin pedagogiska praktik eller sitt arbete i övrigt därefter. Det ses också som viktigt att andra katego- rier än kön beaktas, såsom samhällsklass, etnicitet etcetera. Makt- analysen är central vid analysen av jämställdhetsfrågan, men även den måste göras från fall till fall och kontextberoende. Pojkarna och männen har kommit att diskuteras i större utsträckning. Frågan om pojkarnas sämre skolprestationer har uppmärksammats som ett jämställdhetsproblem i skolan (se vidare nedan). Aktuella jämställdhetsproblem i skolan Jämställdhet eller brist på jämställdhet uppstår i skolan i en rad olika sammanhang i skolvardagen. Det är svårt att ge en heltäckande bild av jämställdheten i skolan. Bland skolans jämställdhetsproblem kan nämnas de betydande könsskillnaderna i skolprestationer, att upp- levelsen av skolans miljö är olika, att flickors och pojkars prefe- renser är väldigt könsbundna samt att symptom på psy- kisk ohälsa hos flickor och pojkar är av olika karaktär och upp- kommer i olika ålder. Det finns viktiga jämställdhetsaspekter på skolans ämnen och på ämnesdidaktiken. Det genomsnittliga betygsgapet till flickornas fördel () har varit relativt , men en liten ökning av gapet kan skönjas. Könsskillnaderna i betyg varierar från ämne till ämne. Den största betygsskillnaden mellan grupperna flickor och pojkar finns i ämnet bild, där pojkarna endast uppnår av flickornas samlade meritvärdespoäng. I gruppen med de allra högsta meritvärdena dominerar flickorna kraftigt. I gruppen elever med de allra lägsta meritvärdena finns en viss över- Att skolan via läroböckerna ger en enkönad bild av exempelvis historien, litteraturhistorien eller samhällskunskapen, innebärande att i huvudsak endast männens erfarenheter repre- senteras, är ett allvarligt jämställdhetsproblem. Specialpedagogiskt stöd och andra former av särskilt stöd för- tjänar att analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi vet att det finns en stor övervikt pojkar som blir föremål för särskilda stöd- insatser. Vi vet dock inte i vilken utsträckning denna obalans verk- ligen är ett utflöde av att pojkar är i större behov av stödinsatser. Misstanken finns om att många flickor som skulle behöva stöd undgår upptäckt. Det har också riktats kritik mot kvaliteten på utredningar som ligger till grund för särskilda stödinsatser. Fel utformat kan stödet också vara stigmatiserande. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa, och har så varit . Endast 3 av 17 nationella program uppvisar en jämn könsfördelning i intervallet 40–. I den mån det sker en utveckling, så består den i att flickor i viss utsträckning breddat sina genuspositioner i utbildning, medan pojkarnas positioner är oförändrade eller rentav avsmalnande. En ny gymna- sieskola införs från . Till nyheterna hör en tyd- ligare uppdelning mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program. Det är svårt att sia om vilken påverkan det nya gymnasiet får på flickors och pojkars val av gymnasieprogram. De flesta ungdomar mår bra och trivs med livet. Men psykiska problem har blivit vanligare bland ungdomar av båda könen de senaste två decennierna. Det är fler flickor än pojkar som mår dåligt. Flickor oroar sig mer för sitt utseende och sin kroppsvikt än pojkar. Många ungdomar är aktiva socialt och i föreningsliv, sam- tidigt som skolan upptar den största delen av ungas tid. Det finns indikationer på att ungdomar sover för lite, något som i så fall kan ge upphov till stressreaktioner. Kränkningar och trakasserier, som ofta är kopplade till genus, är ett av skolans värsta jämställdhetsproblem. Utvecklingen inom om- rådet är svår att värdera. Antalet anmälningar har ökat, särskilt till Barn- och elevombudet (). Men vi vet inte om det faktiska antalet kränkningar och trakasserier har ökat, eller om det är be- nägenheten att anmäla som har ökat. Det är dock av yttersta vikt att arbetet för att motverka kränkningar och trakasserier bedrivs med hög prioritet. Det är exempelvis dessvärre inte ovanligt att flickor får utstå verbala sexuella kränkningar i skolan. Homofoba kränkningar förekommer också, särskilt riktade mot pojkar. Fysiska våldshandlingar utgör en särskild kränkningsproblematik i skolan. Det är oftast pojkar som utövar, och blir utsatta för fysiskt våld. Våldet beskrivs ofta som ett utflöde av vissa maskulina ideal. Pojkar och unga män i skolan måste inte sällan förhålla sig till våld och våldsutövning. Våldet och rädslan riskerar att begränsa pojkars liv och framtid. som rädslan är närvarande, förväntas poj- kar inte uttrycka känslor, utan snarare dölja dessa som en del av att visa sin manlighet. Delegationens förslag till insatser för att långsiktigt stärka jämställdheten i skolan Jämställdhet uppnås inte en gång för alla – lika lite i skolan som i samhället i övrigt. Jämställdheten måste ständigt diskuteras, vinnas på nytt och omsättas i skolans vardagliga praktik. Det är viktigt att jämställdhetsarbetet i skolan omfattar ett brett spektrum av frågeställ- ningar som rör flickor och pojkar i skolan. Jämställdhetsaspekter bör exempelvis läggas även på frågor om barns utveckling och psyko- sociala hälsa. Jämställdhetsintegrering ger varaktig förändring Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jäm- ställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering är en långsiktigt håll- bar väg för organisationer att arbeta proaktivt med jämställdhet. Ett systematiskt och proaktivt arbete med jämställdhet kan bl.a. förväntas leda till att antalet fall av kränkande behandling minskar, och därmed även behovet av reaktiva insatser. Förutsättningar för att få jämställdhetsarbetet att bli långsiktigt och hållbart är, för- utom att man går metodiskt och systematiskt till väga, att led- ningen ger sitt odelade stöd till arbetet. Detta stöd bör uttalas både internt och externt. Likaså är resurser, referenspersoner och tid viktiga delar. Tidsaspekten är viktig att uppmärksamma – det är inte möjligt för organisationen – klassen, skolan eller kommunen – att förvänta sig påtagliga resultat alltför . Följande fem steg kan ses som delar av en strategisk föränd- ringsprocess: Kartläggning av verksamheten, Analys av kart- läggningen, Framtagande av idéer och visioner, konkreta mål och åtgärder, Arbete! och Uppföljning av mål och åtgärder (bearbetat utifrån Ds : 31, SOU 2007: 15 och SOU 2010:83). En hel del av det jämställdhetsarbete som bedrivs i skolan är projektbaserat – inte sällan med extern finansiering (se till exempel SOU 2010:83). Vårt intryck att projekten ofta avslutas utan att lärdomarna tas till vara på ett systematiskt sätt och utan att projek- tets innehåll transformeras till att bli centrala inslag i den reguljära verksamheten. Lite tillspetsat kan sägas att alltför många goda in- tentioner på jämställdhetens område har dött projektdöden – dvs. har i praktiken upphört att verka när eller efter att projektet avslutats. Projektarbete för jämställdhet är i vissa faser av en utveckling bra och nödvändigt. Men projekten ska ses som ett första steg mot jämställdhetsintegrering och inte som ett i tiden och rummet avgränsad verksamhet. Jämställdhetsprojekten behöver förvaltas och resultaten tas om hand. Att tillse att så sker är en ledningsfråga. Vi tror att det är dags att byta strategi. Jämställdhetsarbetet måste orienteras bort från projekt och adhoc-insatser, för att i stäl- let på allvar integreras i den ordinarie verksamheten. Det finns en risk för att jämställdhetsprojekten blir en ursäkt för att inte låta jämställdhet vara en central del av den ordinarie verksamheten. Skolans jämställdhetsarbete bör utgå från både strukturer och individer Jämställdhetsarbetet handlar om att arbeta med strukturer och könsnormer som begränsar individens utveckling. Arbetet förutsätter för att vara meningsfullt en kategorisering efter kön. I samhället utanför skolan liksom även i skolan ligger fokus i arbetet mot diskriminering numera ofta på individuella rättigheter snarare än på kategoriseringar av kollektiv i privilegierade eller underprivile- gierade. Därtill kommer att kategorin kön i diskriminerings- frågor har kompletterats med flera andra skiljandekategorier – etnisk tillhörighet, könsöverskridande identitet eller uttryck etcetera. På sätt och vis har jämställdhetsarbetet därmed försvårats. Det ter sig inte längre alltid lika naturligt att tala om strukturer eller mekanismer som skapar maktrelationer mellan kvinnor och män, pojkar och flickor, utan i många fall snarare om rättigheter för individer med olika identiteter och socioekonomisk bakgrund. Kön är en stark identitetsskapande variabel, och det finns all anledning att identifiera och motverka de strukturer som skapar olika könsnormer för kvinnor och män, och som lägger grunden för maktrelationer baserade på kön. Men varje kategorisering efter kön riskerar att återskapa de könsskillnader som arbetet avser att undanröja. Konsten är att både se betydelsen av kön och genus med den maktordning det innebär, och se den stora variationen mellan individer och betydelsen av andra sociala kategoriseringar. Det ligger en utmaning i att undvika att jäm- ställdhetsarbetet betraktas som en form av särintresse. Ett ökat fokus på jämställdhet i relationer mellan grupper I fokus för skolans jämställdhetsarbete har under olika tider fram- för allt varit särskilda grupper av elever. Det finns en tendens att fokusera en grupp i taget och kanske även ett problem i sänder. Exempelvis har jämställdhetsarbetet i skolan handlat om arbetet om att främja flickors intresse för teknik, om att minska flickors stress eller om att stärka flickors självkänsla. Det är givetvis ut- märkt och vällovligt med projekt som syftar till att exempelvis minska flickors stress eller stärka flickors självkänsla. finns risker med att i jämställdhetsarbetet fokusera endast en grupp av elever. Risken är att jämställdhetsproblemet helt förläggs hos in- dividerna i målgruppen, och lösningen ensidigt blir att ändra på individerna i gruppen (se SOU 2010:35). Jämställdhetsarbetet skulle i vissa fall vinna på att i större utsträckning lägga fokus på relationerna mellan flickor och pojkar eller på relationerna mellan eleverna och skolans personal, och i gengäld i mindre utsträckning på enskilda grupper av elever. Det kan exempelvis vara så att attityder och beteenden hos grupper av pojkar i klassen och på skolan är en delförklaring till flickors sämre självkänsla. Om så är fallet, så bör även pojkarna vara målgrupp för de särskilda jämställdhetssatsningarna och förändringsambitionerna som har till syfte att stärka flickor. Det verkar för övrigt vara vanligare att arbetet syftar till att ändra på flickor än att ändra på pojkar. Projekt för att stimulera flickors intresse för teknik har sällan sin motsvarighet i projekt för att intressera pojkar för vård- yrken, för att ta ett exempel. Skolans arbete mot kränkande behandling behöver förstärkas finns två lagar – diskrimineringslagen och skollagen – som har som gemensamt syfte att skydda barn och elever mot diskri- minering, trakasserier och kränkande behandling.