sou · GZB32 · 2011-01-18 00:00:00 — En rättfram metod för att öka genomblickbarheten skulle vara att slopa grundavdraget och fasa in (och kanske också fasa ut) jobbskatteavdraget i det inkomstintervall där enbart den proportionella kommunala skatten påförs. Om grundavdraget slo- pades skulle det naturligtvis uppstå fördelningsfrågor. Vissa grup- per som mottar stora skattepliktiga transfereringsbelopp skulle förlora på en sådan reform, men dessa skulle kunna kompenseras genom reformer av transfereringssystemet.41 Slutligen, det aktuella jobbskatteavdraget, liksom hela skatte- systemet, baseras på årsinkomsten. Men i princip skulle det också kunna vara beroende av månadsinkomst och arbetade timmar eller en månad (det brittiska working families tax credit, WFTC) beviljas bara om en person förvärvsarbetar ett visst antal timmar). Om en likartad restriktion förs in i det svenska systemet skulle systemets administrativa börda öka.42 En sådan konstruktion kan emellertid också ha fördelar, eftersom reduktionen då skulle riktas mot verkliga låginkomsttagare som arbetar heltid eller nästan heltid. Det skulle utesluta vissa deltidsanställda, som studenter, vars yrkesverksamhet kanske inte alls är önskvärd. Idén om att vill- kora jobbskatteavdraget i förhållande till månatlig arbetstid bör därför inte avfärdas. 41Sørensen (2010) drar samma slutsats när det gäller förenklingen av jobbskatteavdragets utformning. Våra analyser skiljer sig åt i det att vi öppnar upp för ett utfasningsintervall. 42Ett problem är som bekant att det är svårt att övervaka faktisk arbetstid hos egna företagare. Bilaga 12 till LU2011 En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer Höga skatter på arbete, både skatter som betalas av arbetsgivaren och inkomstskatter som betalas av arbetstagaren, innebär att de totala marginaleffekterna inom det svenska systemet är stora bland höginkomsttagarna. När en person uppbär extra inkomst måste dessutom de skatter som han eller hon betalar när han eller hon konsumerar varor också tas med i beräkningen av den faktiska ökade skattebördan. Även om skattesänkningar generellt sett inte finansierar sig själva via så kallade dynamiska effekter (till exempel ett ökat arbetskraftsutbud eller investeringar) så är inkomstskatte- basens elasticitet för de med de högsta inkomsterna troligen rela- tivt hög. Om skattesatserna är höga är det därför möjligt att skat- teintäkterna inte sjunker särskilt mycket om man sänker dem. En sänkning kan faktiskt till och med öka skatteintäkterna om de högsta skattesatserna reduceras. Enligt beräkningarna i appendix C är den högsta nu gällande marginalskattekilen på inkomst grovt räknat i . Vi beräknar också storleken på den skattesats som skulle maximera de skatteintäkter som kommer från de som betalar den högsta mar- ginalskattesatsen. För ett värde på den så kallade paretoparametern på 1,9 och en inkomstskattebasens elasticitet på 0,2 skulle den intäktsmaximerande marginalskatten på toppen vara 0,72. Denna siffra ligger faktiskt mycket nära den nu högsta marginalskatten i , om man även tar med momssatsen och löneskatten i beräkningen (se appendix A). Från diskussionen i avsnitt 4.2 kommer vi ihåg att en elasticitet på 0,2 ligger i det lägre intervallet av skattade elasticiteter (för den totala befolkningen) som forskare fick fram när de studerade den svenska skattereformen . Det är fullt möjligt att den relevanta elasticiteten är ännu högre bland höginkomsttagare. En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer Bilaga 12 till LU2011 Tabell 5.1 Intäktsmaximerande asymptotiska marginalskattesatser [0,60] [0,46] [0,36] [0,27] [0,55] [0,43] [0,31] [0,22] [0,52] [0,38] [0,27] [0,19] Not: e = elasticitet för beskattningsbar inkomst. a = paretoparameter. Den direkta lagstadgade högsta marginal- skatten (skatt + statlig inkomstskatt) för aktuella värden av löneskattesatsen och momssatsen anges inom hakparantes. Om man antar en elasticitet på 0,5 blir den högsta skattesatsen avsevärt lägre. Använder man data för den svenska inkomstfördel- ningen och rimliga värden för inkomstskattebasens elasticitet, kan den aktuella högsta skattesatsen följaktligen mycket väl bli högre än den intäktsmaximerande skattesatsen. Om den högsta marginal- effekten skulle sjunka innebär detta att staten skulle kunna driva in mer, inte mindre, intäkter genom inkomstskatten. Så även om man inte alls värdesätter högskattebetalarna själva bör inte deras skattesatser höjas, utan snarare sänkas. Om en social planerare värdesätter höginkomsttagares nyttor bör den högsta marginaleffekten vara ännu lägre. Därför kan den intäktsmaxime- rande högsta skattesatsen ses som en övre gräns för den optimala högsta skattesatsen. Detta väcker frågan om huruvida det övre trappsteget för statlig inkomstskatt på kan tas bort?43 Detta skulle för övrigt ligga i linje med innehållet svenska reform. 5.3Skattereduktioner för hushållsnära tjänster Som nämndes i avsnitt 2 finns det två skattereduktioner i (RUT- och ROT-avdragen) som syftar till att stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster. De centrala frågorna när det gäller dessa skatteförmåners effektivitet är huruvida de verkligen ökar sysselsättningen i dessa sektorer eller om de bara ökar priset 43 Sørensen (2010) förespråkar också ett avskaffande av värnskatten. Bilaga 12 till LU2011 En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer före skatt på tjänsterna. Om arbetskraftsutbudet är relativt elastiskt kan skattesänkningar leda till bättre sysselsättningseffekter än vad som är fallet med ett oelastiskt utbud. Om utbudet av städtjänster är mer elastiskt än utbudet av kvalificerade reparatörer, då kommer RUT-avdraget (som är riktat mot städbolag) att kunna leda till större sysselsättningsvinster än ROT-avdraget (som är riktat mot reparationer), men vi har ingen direkt evidens för hur elastiskt utbudet av arbete är i de olika branscherna. I vilket fall som helst kan de båda avdragen också bidra till att bekämpa skatteundandra- gande. Ett annat problem är att bygg- och renoveringssektorn är ytterst konjunkturkänslig, och därför kan det utifrån stabiliseringssyn- punkt vara motiverat att stödja den. Detta avdrag skulle faktiskt kunna aspirera på att bli en skattereduktion som är kopplad till den övergripande konjunkturcykeln. Den skulle då utgöra en ny auto- matisk stabiliseringsmetod som skulle ligga i linje med resone- manget i m.fl. (2010). –betalade ut skattereduktioner för hushållsarbeten () till ett belopp av . begärde 238 583 köpare av dessa tjänster skattereduktioner. Tjänsterna producerades av 11 398 företag.44 Som framgår av tabell 5.1 uppgick det totala värdet av skattereduktioner till under beskattningsåret 2008.45 Populariteten hos skatteavdraget för hushållsnära tjänster har således utan tvivel ökat sedan det infördes . Såvitt vi vet finns det ingen utvärdering av detta politiska experiment av tillfredsställande kvalitet att tillgå.46 Förutom sysselsättningseffek- terna bland tjänsteleverantörerna skulle det också vara värdefullt att känna till effekten på arbetskraftsutbudet bland de individer som köper dessa tjänster (som potentiellt sett får mer tid att förvärvs- arbeta). Eftersom sysselsättning inom den informella sektorn är 44Dessa uppgifter har hämtats från (are67000foretagharutfortrotochhushallsarbeten.5.1a098b721295c544e1f80002738.html). 45Från och med får företaget skattereduktionen direkt av , enligt den så kallade fakturamodellen. Kundens faktura är alltså redan anpassad för skattereduk- tionen. Före detta datum var kunden tvungen att ansöka om reduktionen när denne fyllde i sin inkomstdeklaration för det aktuella året. 46Vi känner inte till någon empirisk studie av skattepolitikens effektivitet som ska stimulera efterfrågan på dessa tjänster i . Flipo, Fougère och Olier (2007) studerar effekterna av skatteförmåner för hushållsnära tjänster med hjälp av franska uppgifter. Deras resultat stöder uppfattningen att efterfrågan på hushållsnära tjänster är tämligen elastisk: en 10-procentig ökning av skattereduktioner skulle innebära att fler hushåll skulle börja utnyttja tjänsterna. En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer Bilaga 12 till LU2011 omöjlig att observera i offentliga register är det mycket svårt att bedöma reformens egentliga effekter på sysselsättning och skatte- undandragande. Vi kan dock se de har som har använt skattereduktionen för hushållsnära tjänster . av den totala befolkningen erhöll en skattereduktion för hushållsnära tjänster. Det är intressant att notera att det var fler individer som fyllt som ansökte om skattereduktioner än individer i arbetsför ålder (20–). I den förstnämnda åldersgruppen erhöll skattereduktionen, medan motsvarande siffra för den senare grup- pen var . Detta visar att skattereduktionen i viss utsträckning utnyttjas av grupper som sannolikt inte deltar på arbetsmarknaden. Det mest påfallande mönstret i tabell 5.1 är att både den andel av individerna som utnyttjar skattereduktionen och skattereduktio- nens medelvärde (betingat på att individen erhåller en skattereduk- tion) ökar i takt med individens inkomst, åtminstone från och med en inkomstnivå på . Bland individer med en skattepliktig förvärvsinkomst som överstiger är andelen , och skattereduktionens medelvärde ligger på . Omvänt utnyttjas denna möjlighet av en mycket liten andel i låginkomst- grupperna. Vid första anblicken verkar det därför som om hög- inkomsttagare har gynnats i högre grad av reformen. Om så är fal- let skulle den politiske beslutsfattaren stå inför en kompromiss mellan fördelnings- och effektivitetshänsyn (till exempel ökad formell anställning bland arbetstagare med lägre utbildning). Men för att bedöma reformens fördelningseffekter ordentligt är det också relevant att känna till individers inköp av hushållsnära tjäns- ter före och efter reformen, både i den formella och i den infor- mella sektorn. meddelar att värdet av de skattereduktioner som utbetaldes –var . Detta belopp är väsentligt högre än motsvarande belopp för (). 55 367 företag har tillhandahållit tjänster som berättigar till ROT-avdrag, och 647 935 kunder har erhållit skattereduktionen . Därmed är det så kallade ROT-avdraget mycket viktigt kvantitativt sett. Bilaga 12 till LU2011 En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer 5.4Reduktioner av löneskatt för yngre och äldre arbetstagare Om de nominella lönerna är trögrörliga nedåt kan reduktioner av löneskatter lättare leda till reduktioner av arbetskostnaderna för arbetstagare. Dessa skattereduktioner motiveras också av idén om öronmärkning (tagging): allt annat lika borde den grupp som har ett mer elastiskt arbetskraftsutbud få lägre skattesatser. Yngre och äldre arbetstagare, som gynnas i den svenska löne- beskattningen, är helt klart rimliga grupper för vilka detta påstå- ende kan stämma. Tabell 5.2 Skattereduktion för hushållstjänster (> 0) reduktioner, (i Ålder 20–64 år 1–39 000 40 000–79 000 80 000–119 000 120 000–159 000 160 000–199 000 200 000–239 000 240 000–279 000 280 000–319 000 320 000–359 000 360 000–399 000 400 000–499 000 500 000–599 000 600 000–799 000 800 000–999 000 1 000 000– Källa: (). Not:Inkomstgrupper definieras baserat på beskattningsbar förvärvsinkomst. En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer Bilaga 12 till LU2011 De empiriska resultaten av både regionala reduktioner av löne- beskattning och den nya evidensen från det finska experimentet med bidrag till låginkomsttagare är dock en besvikelse. Från de anställdas synpunkt är reduktioner av löneskatt också mindre iögonenfallande. På marknader som inte är konkurrensutsatta kan de dessutom leda till högre vinster för de mottagande företagen (även om detta egentligen inte har bevisats). I princip kan resultaten av de riktade sänkningarna av löneskat- ter i analyseras med konventionella difference-in-differen- ces-metoder. Denna typ av evidens behövs för att kunna dra slut- satser om hur effektiva dessa skattereduktioner är. Som vi har dis- kuterat ovan har individer som har fyllt fått om- fattande skattelättnader, både inom ramen för personbeskattning och för arbetsgivaravgifterna. I appendix D beskriver vi de ändrade bestämmelserna mer detaljerat. Dessutom gör vi en enkel regres- sionsanalys av aggregerade data från Arbetskraftsundersökningen, där vi kan jämföra sysselsättningsgrader i åldersgruppen 65–med sysselsättningsgrader för individer i åldern 55–. Resulta- ten visar att sysselsättningen ökade mer bland indi- vider i åldern 65–jämfört med den yngre gruppen, något som mycket väl skulle kunna vara ett tecken på positiva sysselsättningseffekter som uppstått tack vare en lägre beskattning av arbetsinkomster för denna grupp. Vi skulle dock vilja betona att ytterligare forskning, helst med mikrodata som ut- gångspunkt, behövs innan man kan dra några säkra slutsatser. Vi har inte haft möjlighet att diskutera detta område särskilt ingå- ende. I princip spelar det inte så stor roll om det är inkomst eller konsumtion som beskattas. Båda beskattningsformerna slår in en kil mellan arbetsgivarens arbetskostnader för individen och det som individen kan köpa för den lön som arbetsgivaren betalar. I kapitlet om varuskatt i (m.fl. 2010) drar man därför slutsatsen att de sysselsättningsökningar som uppstår då man övergår från inkomstbeskattning till konsumtionsbeskattning förmodligen är små.47 Beräkningarna i Sørensen (2010) visar att 47 En undersökning av (2009) antyder å andra sidan att ett större beroende av kon- sumtionsbeskattning än av inkomstbeskattning skulle kunna öka den ekonomiska tillväxten. Detta resonemang baseras på regressioner där olika länders BNP-tillväxter jämförs. Bilaga 12 till LU2011 En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer marginella dödviktsförluster från konsumtionsbeskattning är mindre än från inkomstbeskattning, främst eftersom konsumtions- skatter också betalas av den inaktiva delen av befolkningen (pen- sionärer, de arbetslösa). Men om en ökad skattebörda i dessa grup- per anses oacceptabel så kan detta rättas till med hjälp av transfere- ringssystemet. är redan starkt beroende av en konsum- tionsbeskattning, och en generell övergång till en mer konsum- tionsbaserad beskattning verkar inte krävas i någon större utsträckning. Miljöskatterna i är redan höga, och den faktiska skatte- bördan av energiförbrukning skulle också kunna öka om utsläpps- tillstånden blir dyrare som en följd av hårdare kontroll av koldioxidutsläpp genom försäljning av utsläppsrätter. Möjlig- heten till en grön skattereform är förmodligen mindre i än i länder där miljöbeskattningen är lägre. En fullständig analys av denna fråga ligger dock utanför denna studies räckvidd. Det vikti- gaste budskapet när det gäller miljöskatter i Sørensen (2010) är att de ska motiveras av miljöproblem, inte av syftet att lätta den all- männa skattebördan. En särskild fråga när det gäller varubeskattning är om det är meningsfullt att tillämpa lägre momssatser inom vissa arbetsinten- siva tjänstesektorer. har gjort försök genom att sänka momssatserna för frisörer, men detta har inte resulterat i någon konsekvent nedgång i konsumentpriset på dessa tjänster (Kosonen (2010)). Momsen på restaurangmat sänktes också i med början . En preliminär analys av och (2010), som bygger på en difference-in-differences-metod visar att bara en tredjedel av momssänkningen överfördes till priserna, där restaurangpriserna i jämförs med restaurangpriser i och hotellpriser i , visar att bara en tredjedel av momssänk- ningen överfördes till priserna. Eftersom prisförändringen blev mindre än vad den skulle ha kunnat bli måste förändringarna av efterfrågan också vara blygsamma i jämförelse med de fall där skattesänkningar fullständigt skulle ha överförts till priserna. Lik- som i fallet med sänkta löneskatter finns det inga starka belägg som talar för särskilda skattereduktioner av mervärdesbeskattning av tjänster. studier är det dock svårt att bestämma orsakssammanhang: det kan vara så att när BNP-till- växten och utsikterna för statsfinanserna ser dystra ut höjer man oftare inkomstskatten än varuskatten. En diskussion av det svenska skattesystemet och utrymmet för reformer Bilaga 12 till LU2011 Att genomföra vissa av de ovannämnda idéerna kan leda till lägre skatteintäkter. Även om en del av skatteintäkterna skulle återbeta- las genom de så kallade dynamiska effekterna på grund av en ökad ekonomisk aktivitet, finansierar skattesänkningar vanligen inte sig själva fullt ut. Då måste antingen de offentliga utgifterna sänkas eller andra skatter höjas. Tänkbara skatter som skulle kunna höjas är momsen på de varor som beskattas till en lägre skattesats än och fastig- hetsskatten. En lägre skattesats på livsmedel är en ineffektiv omfördelningsmetod (m.fl. 2008). Som Sørensen (2010) också påminner om skulle momsen på livsmedel kunna höjas till standardnivån, och låginkomsthushåll skulle kunna kompenseras för förlusterna genom höjda transfereringar eller sänka skatter på låga inkomster. På så sätt skulle staten fortfarande få extra skatte- intäkter. En av de bästa beskattningsformerna för en öppen ekonomi är beskattning av fastigheter. nuvarande fastighetskatt är låg. Dessutom finns det ett tak för fastighetsskattens högsta värde. Taket resulterar i en regressiv fastighetsskatt som enkelt skulle kunna tas bort, och fastighetsskattesatsen skulle också kunna omprövas. Slutligen, ett beskattningsinstrument som är populärt bland många ekonomer är arvsskatt, något som inte förekommer i . Om de högsta skattesatserna på förvärvsinkomst sänks skulle ett återinförande av en arvsskatt som kompenserar för effekterna på inkomstfördelning vara en möjlig åtgärd. Tillämpat på breda skattebaser med måttliga skattesatser (som överskrider en tröskel som lämnar normala arv obeskattade), skulle åtgärden också kunna leda till att skatteintäkterna ökar på ett fördelningsmässigt rimligt sätt, även om det inte rör sig om några stora belopp.48 48 erhöll från sin gåvo- och arvsskatt med en högsta marginalskattesats på för nära släktingar. En liknande skatt i skulle kunna inbringa, låt säga, . Det är upp till läsaren att bedöma om detta är ett litet eller stort belopp. I denna rapport har vi diskuterat några av de största utmaningarna i arbetet med att utforma ett väl fungerande skattesystem ur ett sys- selsättningsperspektiv. Generellt sett anser vi att det svenska skat- tesystemet fungerar relativt bra med tanke på den totalt sett höga skattenivå som krävs för att finansiera den stora offentliga sektorn. Det finns absolut inte något behov av en genomgripande skatte- reform i samma anda som svenska reform. Det finns emellertid fortfarande utrymme för förbättringar. Detta stämmer i synnerhet när det gäller utformningen av skattereduktionen för förvärvsinkomster, som har stått i fokus i denna rapport. Vi menar att detta är den i särklass viktigaste frågan i dagens svenska skatte- politiska debatt, och vår slutsats är att det är eftersträvansvärt att ha en skattereduktion för förvärvsinkomst. Men den skulle förmodli- gen behöva utformas på ett mer effektivt sätt om syftet med den ska vara att höja sysselsättningsnivån. Vi föreslår att ytterligare utredningar ska genomföras med följande inriktningar. För det för- sta, bör ökade skattereduktioner för förvärvsinkomst riktas mot på vissa demografiska grupper? För det andra, bör skattereduktionen för förvärvsinkomst fasas ut? I denna rapport har vi resonerat i en riktning som antyder att svaret på båda dessa frågor kan vara ja. Vi har också resonerat kring den högsta marginalskattesatsen. Våra beräkningar tyder på att den högsta marginalskattesatsen för- modligen skulle kunna sänkas. Dessutom har vi granskat evidensen i fråga om vilka effekterna är av riktade sänkningar av arbetsgivar- avgifter, där de empiriska resultaten har varit en stor besvi- kelse ur ett sysselsättningsperspektiv. De lägre aktuella svenska arbetsgivaravgifterna som tas ut av arbetsstyrkans yngre och äldre grupper skulle givetvis kunna utvärderas. I denna rapport har vi kartlagt sysselsättningsgraden för olika arbetstagargrupper i den mest aktiva åldern samt äldre arbetstagare baserat på aggregerade data, och dessutom genomfört regressionsanalyser med hjälp av en Bilaga 12 till LU2011 Resultaten av denna övning motsäger inte idén att skattesänkningar som riktas mot äldre har varit effektiva. Det krävs emellertid ytterligare forskning på detta område. Slutligen är skattesänkningar för hushållsnära tjänster san- nolikt en fråga av mindre vikt, men de kan eventuellt leda till en ökning av reguljära anställningar. Aaberge, R., , L. R., (2008), Evaluation of an In-Work Tax in : Effects on Labor Supply and Welfare Participation of Single Mothers, nr 3736. Agell, J., , P., och . (1998), Incentives and redistribution in the welfare state: The Swedish tax reform, : St. 's Press, : . Akerlof, G. (1978), The Economics of Tagging as Applied to the Optimal Income Tax and Other Things, (). , T. och Svarer, M. (2007), Flexicurity – Labour Market Performance in , i CESifo Economic Studies, 53/3, s. 3 , och , J. (2010), Labor Supply, Tax Base and Public Policy in . I Reforming the Welfare State: Reco- very and Beyond in , red. , R., , B. och Topel, R., . (2004), Income Tax and Top Incomes over the Twentieth Century. Hacienda Pública Española/Revista de Economía Pública, 168:123–141. och Stiglitz, J. (1976), The Design of Tax Struc- ture: Direct versus Indirect Taxation, nomics 6, s. 55–75. Banks, J. och , P. (2010), The Base for Direct Taxation i Dimensions of Tax Design. : Uni- versity Press. Bennmarker, H., , och , B. (2009), Do Regional Payroll Tax Reductions Boost Employment?, Labour Econo- mics 16, s. 480–489. Bilaga 12 till LU2011 , O., DellAriccia, G., och , P. (2009), Rethinking Macroeconomic Policy. IMF Staff Position Note SPN/10/03. (1983), The Effect of Income Taxation on the Labor Supply of Married Men in , 22/2, s. 169–197. , , , V. och Micheletto, L. (2010), Public Provision of Private Goods and Nondistortionary Marginal Tax Rates, : Economic Policy 2, s. 1–27. , S. och Newey, W. (2002), Non-Parametric Estimation with Non-linear Budget Sets, Econometrica 70/6, s. 24555–80. , , , M. och Newey, W. (2001), Tax Reform Non-Paramtric Methods: –1991, 79/3, s. 543–68. S. och Hansson-Brusewitz, U. (1990), The Effect of Taxes on and Female Labor Supply in , The Jour- nal of 25/3, s. 317–57. , och , H. (2010), Hourly Wage Rate and Taxable Labor Income Responsiveness to Changes in Marginal Tax Rates, , ännu ej publicerad. Blumkin, T., Ruffle, B. och Ganum, Y. (2009), Are Income and Consumption Taxes ever Really Equivalent? Evidence from a Real-Effort Experiment with Real Goods. Rapport framlagd vid . Brewer, M., Saez, E. och Shephard, A. (2010), Means Testing and Tax Rates on Earnings i Dimensions of Tax Design. : University Press. Boadway, R. och , M. (1993), Public Goods, Self-selection and Optimal Income Taxation, , vol. 34/3 (augusti), s. 463–478. Boadway, R. och Gahvari, F. (2006), Optimal Taxation with Con- sumption Time as a Leisure or Labor Substitute, 90, s. 1851–78. Chetty, R. (2009), Bounds on Elasticities with Optimization Fric- tions: A Synthesis of Micro and Macro Evidence on Labour Supply. NBER Working Paper nr 15616. Bilaga 12 till LU2011 Chetty, R. och Saez, E. (2009), Teaching the Tax Code: Earnings Responses to an Experiment with EITC Recipients. NBER Working Paper 14836. Chetty, R., , J. N., , T. och Pistaferri, L. (2010), Adjustment Costs, Firm Responses, and Labor Supply Elasti- cities: Evidence from . NBER Working Paper nr 15617. , V. (1984), Which Commodity Taxes Should Supple- ment the Income Tax? 24, s. 195– 220. , I., , M. och , S. (2008), Value-added tax and excises, i Dimensions of Tax Design. : University Press. De Mooij, R. (2008), Reinventing the , International Tax and 15, s. 87–104. Drèze, J.H. och Malinvaud, E.