sou · GZB374 · 2011-11-15 00:00:00 — Social trygghet vid gränsarbete i SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Vid sammanträde beslutade regeringen om direktiv (dir. 2010:48) som gav en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén har antagit namnet Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . I detta delbetänkande redovisar kommittén uppdraget om social trygghet vid gränsarbete i . Kommittén ska göra en analys av hur försäkringssystemen fungerar för personer som bor i ett nordiskt land och arbetar eller studerar i ett annat. Den ska analysera möjligheterna och konsekvenserna av att göra anpassningar av systemen i förhållande till de situationer som kan uppstå när olika regelsystem står i motsatsförhållande till varandra och därigenom påverkar den enskildes försäkringsförhållanden negativt. Kommittén ska särskilt beakta att den enskildes möjligheter på arbetsmarknaden ska behållas eller förstärkas. Kommittén ska i sitt arbete även överväga vilka erfarenheter från andra gränsområden inom EU som kan tillgodogöras. Delbetänkandet ska redovisas . Statsråd förordnade socialborgarråd () som ordförande och riksdagsledamöter (), (), (), (), (), (), (), (), LiseLotte () samt förbundsordförande () till ledamöter i kommittén. entledigades () och () från sina uppdrag som ordförande respektive ledamot i kommittén. entledigades och ersattes av () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot, förordnades () som ordförande samt riksdagsledamöter () och () som ledamöter i kommittén. förordnades riksdagsledamöter () och () som ledamöter i kommittén. förordnades riksdagsledamot () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av förbundsordförande () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot i kommittén. Som huvudsekreterare i utredningen har tjänstgjort fil . Som sekreterare i utredningen har tjänstgjort utredare och utredare , jur kand , departementsråd och kansliråd . Som sekreterare i utredningen har tjänstgjort kansliråd och kammarrättsassessor . kand har praktiserat i utredningen. Utredare har tjänstgjort som sekreterare i utredningen. Som sakkunniga i utredningen har tjänstgjort departementsråd , departementssekreterare , kansliråd , kansliråd (), departementssekreterare , kansliråd , ämnesråd , departementssekreterare (), rättssakkunnig (), ämnesråd (), kansliråd , departementssekreterare , kansliråd () och departementssekreterare (). entledigades ämnesråd från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreterare () som sakkunnig i kommittén. entledigades kansliråd från sitt upp- drag som sakkunnig, förordnades departementssekreterare () som sakkunnig i kommittén. Den övergripande utvecklingen .............................................. Vilka är det som gränsarbetar?................................................ I vilka branscher arbetar gränsarbetare? Vilka kommuner har störst gränspendling? Varför ökar gränspendlingen mellan länder? Behov av förbättrad pendlingsstatistik ................................... Regler om samordning av social trygghet....................... Förordningarna om samordning av social trygghet ............... 3.2.1 Medlemsstater, personkrets och förmåner.................. 3.5Samordning av sjuk- och arbetslöshetsförmåner vid arbete i annat EU/EES-land .................................................... 3.5.1 Samordning av förmåner vid sjukdom......................... 3.5.2 Samordning av förmåner vid arbetslöshet ................... Informationsutbyte mellan medlemsstater............................. Identifierade gränshinder – analys och förslag ............... 4.1.1 Vad är ett gränshinder?................................................. Gränshinder där arbete pågår med att lösa dem ..................... 4.2.1 Långa handläggningstider av intyg för arbetad och försäkrad tid i för sammanläggning i 4.2.2 Oklart vilken personkrets som omfattas av femårsregeln i den nordiska konventionen ................. 4.2.3 Isländska och norska studerande har inte ansetts omfattade av socialförsäkring i ........................ 4.2.4 Arbetskrav i förhindrar rätt att tillgodoräkna sig tidigare arbete i i 4.3Gränshinder som bedöms kunna undanröjas eller reduceras på annat sätt än genom rättslig reglering ............... Otydligt i vilket lands arbetslöshetskassa gränsarbetare bör vara med........................................... Otillräcklig information i intyg från då personen haft arbeidsavklaringspeng........................... 4.4Gränshinder som bedöms möjliga att lösa genom 4.4.1 Hinder att bli medlem i en arbetslöshetskassa 4.4.2 Kortare avbrott i medlemskap i arbetslöshetskassa förhindrar att ersättning betalas ut enligt inkomstbortfallsförsäkringen........... 4.4.3 Bristande försäkringsskydd vid arbetslivsinriktad 4.4.4Hinder för personer som återinträder i vissa arbetsmarknadspolitiska program att bibehålla nivån i aktivitetsstödet på grund av svårigheter att åter bli medlem i en svensk arbetslöshetskassa efter arbete utomlands.................................................. 4.5Gränshinder på grund av ett annat lands rättsliga reglering och tillämpning......................................................... 4.5.1 Kvalificeringskrav begränsar rätt till 4.5.2 Bosättningskrav begränsar rätt till 4.5.3 Svårighet att få arbetslöshetsersättning i Arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna........... Organisation och administration ................................. 5.2.3 Villkor för rätt till ersättning ....................................... 5.2.4 Ersättningens längd och storlek .................................. Organisation och administration ............................... 5.3.3 Villkor för rätt till ersättning ..................................... 5.3.4 Ersättningens längd och storlek ................................ 5.4.3 .....................................Villkor för rätt till ersättning 5.4.4 Ersättningens längd och storlek................................. Organisation och administration ............................... 5.5.3 Villkor för rätt till ersättning...................................... 5.5.4 Ersättningens längd och storlek................................. Organisation och administration ............................... 5.6.3 Villkor för rätt till ersättning...................................... 5.6.4 Ersättningens längd och storlek................................. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna...................... 6.2.1 Försäkringens administration och finansiering......... 6.2.2 Villkor för rätt till sjukpenning.................................. Sjukpenning efter arbetsgivarinträde ......................... 6.2.6 Sjukpenningens längd och storlek ............................. 6.2.7 Ersättning vid långvarig eller varaktig 6.3.1 Försäkringens administration och finansiering......... 6.3.2 Villkor för rätt till sjukpenning.................................. 6.3.5 Sjukpenningens längd och storlek ............................. 6.3.6 Ersättning vid långvarig eller varaktig 6.4.1 Försäkringens administration och finansiering......... 6.4.2 Villkor för rätt till sjukpenning.................................. 6.4.5 Sjukpenningens längd och storlek ............................. 6.4.6 Ersättning vid långvarig eller varaktig 6.5.1 Försäkringens administration och finansiering ........ 6.5.2 Villkor för rätt till sjukpenning ................................. 6.5.5 Sjukpenningens längd och storlek ............................. 6.5.6 Ersättning vid långvarig eller varaktig 6.6.1 ........Försäkringens administration och finansiering 6.6.2 .................................Villkor för rätt till sjukpenning 6.6.5 .............................Sjukpenningens längd och storlek 6.6.6 Ersättning vid långvarig eller varaktig Konsekvensanalyser .................av kommitténs förslag Förslag ......................som berör arbetslöshetsförsäkringen 7.1.1 Möjlighet för person att bli medlem 7.1.2 Möjlighet till förlängd retroaktivitet vid inträde i 7.1.3Förtydligande av regelverket för personer som återinträder i vissa arbetsmarknadspolitiska 7.1.4 Generella effekter av förslagen som berör 7.2 Förslag som rör sjukförsäkringen......................................... 8.1Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om Krav på att acceptera erbjudna arbeten i annat Administrativa kommissionen för migrerande arbetstagare Fördraget om europeiska unionens funktionssätt Norskt prisbasbelopp/grundbelopp arbeidsog velferdsetat (statliga delen) och arbeidsog velferdsforvaltning (kommunala delen) Den parlamentariska socialförsäkringsutredningens uppdrag är att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Arbetet ska redovisas i ett slutbetänkande . I detta delbetänkande redovisar kommittén uppdraget om social trygghet vid gränsarbete i . I uppdraget ingår att analysera hur försäkringssystemen fungerar för personer som bor i ett nordiskt land men arbetar eller studerar i ett annat. Kommittén ska analysera möjligheterna och konsekvenserna av att göra anpassningar av systemen i förhållande till de situationer som kan uppstå när olika regelsystem står i motsatsförhållande till varandra och därigenom påverkar den enskildes försäkringsförhållanden negativt. I detta arbete ska särskilt beaktas att den enskildes möjligheter på arbetsmarknaden ska behållas eller förstärkas. Kommittén ska även överväga vilka erfarenheter från andra gränsområden inom EU som kan tillgodogöras. En gränsarbetare är en anställd eller egenföretagare som utför sitt arbete i en annan medlemsstat inom EU/EES (och ) än den där han eller hon är bosatt i och dit personen återvänder minst en gång . Gränsarbetare möter delvis andra problem än de som bor och arbetar i en och samma medlemsstat eftersom de berörs av två autonoma staters olika lagar, regler och sociala trygghetssystem. För den enskilde gränsarbetaren är det oklart vilket lands regler som är tillämpliga. Problemen beror ofta på brister i samspelet mellan de gemensamma samordningsreglerna på EU/EES-nivå och tillämpningen av nationell rätt. Bestämmelserna i de gemenskapsrättsliga förordningarna är emellertid överordnad den nationella regleringen. Enligt kommitténs mening innebär det att gemenskapsrätten måste tillämpas när rätten till förmåner bedöms för en enskild försäkrad. En annan sida av gränshindersproblematiken är brist på kunskap eller tillgång till information om gällande regler för gränsarbetare. För den enskilde uppfattas reglerna ofta som byråkratiska och krångliga. kan det numera i den svenska arbetslöshetsförsäkringen ställas krav på den enskilde att acceptera erbjudna arbeten i angränsade land. Bättre samlad information för gränsarbetare och ökad kunskap bland handläggare på olika institutioner och myndigheter skulle därför förebygga och motverka att gränshinder överhuvudtaget uppstår. Med syfte att analysera hur försäkringssystemen fungerar för personer som bor och arbetar eller studerar i olika nordiska länder arrangerade kommittén ett probleminventerande seminarium . Ett antal myndigheter och intresseorganisationer bjöds in och ombads att redogöra för vilka gränshinder de bedömer som mest centrala för denna grupp (redogörelser gjordes dels i form av skriftliga promemorior och dels muntligt vid seminarietillfället). De gränshinder som framkom i samband med inventeringen analyseras och bedöms av kommittén i delbetänkandets fjärde kapitel. Som berörts ovan är överordnad nationell rätt, vilket innebär att det inte är nödvändigt att ändra de nationella bestämmelser som står i konflikt med gemenskapsrätten. Däremot kan sådana ändringar i nationell rätt förtydliga reglerna både för den enskilde och för tillämpande myndigheter och arbetslöshetskassor, vilket kan bidra till att likabehandling säkerställs. Kommittén har därför gjort bedömningen att det på vissa områden kan vara motiverat med ändringar i svensk rätt. Kommittén har utgått från dagens regelverk, men det kan inte uteslutas att eventuella förslag i slutbetänkandet kan komma att förändra de analyser och bedömningar av gränshinder som görs i detta delbetänkande. Gränsarbete till och har ökat kraftigt . Svenskarna är de som gränsarbetar mest och svarar för av den inomnordiska pendlingen. Svenskarnas gränspendling till har nästan fördubblats och till har gränsarbetarna mer än fyrdubblats –2008. Totalt sett var det omkring 50 000 personer som pendlade in eller ut ur 2008. Män gränsarbetar i större utsträckning än kvinnor och gränsarbete är vanligare bland ungdomar än bland äldre. Gymnasieutbildning är den vanligaste utbildningsbakgrunden bland de som gränsarbetar. De flesta svenskar som gränsarbetar i eller arbetar i tjänsteföretag, framför allt i den privata sektorn. Gränspendlingen mellan och respektive och skiljer sig avseende pendlingens geografiska struktur. Medan gränsarbete från till företrädesvis sker mellan angränsande kommuner sker pendlingen till framför allt mellan stora arbetsmarknader med brett utbud av jobb. har den antalsmässigt största utpendlingen till (främst till ), därefter följer och . Gränsarbete mellan och är i huvudsak koncentrerad till angränsande kommuner i anslutning till . 3.Regler om samordning av social trygghet För att underlätta rörlighet mellan länderna inom EU/EES (och ) finns det gemensamma regler för att samordna – dock inte harmonisera – medlemsstaternas olika socialförsäkringssystem. Syftet med dessa regler är att tillförsäkra personer som tar ett arbete i en annan medlemsstat, även de som bor i ett land men arbetar i ett annat, ett socialförsäkringsskydd som bevarar redan intjänade rättigheter och som underlättar integrationen i mottagarlandets socialförsäkringssystem. De gemensamma reglerna bygger på ett antal principer. Principen om endast en tillämplig lagstiftning innebär att den försäkrade endast ska omfattas av ett lands lagstiftning och avser såväl förmån som avgiftsskyldighet. Likabehandlingsprincipen innebär att diskriminering på grund av medborgarskap är förbjuden. Det betyder att en person som tar arbete i en annan medlemsstat har samma rättigheter och skyldigheter, i fråga om socialförsäkringsförmåner som omfattas av förordningen, som arbetslandets egna medborgare. Sammanläggningsprincipen innebär att den medlemsstat i vilken den försäkrade är behörig ska ta hänsyn till försäkrings- och anställningsperioder som förekommit i en annan medlemsstat om det är nödvändigt för att avgöra om personen uppfyller eventuella nationella krav på sådana perioder i det landets socialförsäkringssystem. Som huvudregel när en förvärvsarbetande person flyttar från en medlemsstat till en annan inom EU/EES och eller enbart börjar arbeta i någon av dessa länder gäller att den försäkrade ska omfattas av arbetslandets lagstiftning som då är behörig stat. Vid arbetslöshet är behörig stat således det senaste arbetslandet. För helt arbetslösa gränsarbetare finns emellertid en särskild regel som pekar ut bosättningslandet som behörig stat. Denna regel har införts eftersom gränsarbetaren anses ha bättre möjligheter att få arbete i bosättningslandet. 4.Identifierade gränshinder – analys och förslag Kommittén har delat in de gränshinder som har identifierats utifrån hur de bedöms kunna åtgärdas. Gränshinder där arbete pågår med att lösa dem I detta avsnitt redogörs för gränshinder som är på väg att lösas. Kommitténs bedömning är att det för tillfället inte finns behov av ytterligare förslag, men att det är viktigt att den följer hur arbetet fortlöper. Det första gränshindret inom denna kategori avser långa handläggningstider hos arbeidsog velferdsetat (NAV) av intyg om arbetad och försäkrad tid. har lovat att korta dessa tider. Ett annat gränshinder avser oklarheter om vilken personkrets som omfattas av femårsregeln i den nordiska konventionen om social trygghet. Denna konvention är under revidering. Även det identifierade gränshindret om att studerande från och inte anses omfattas av svensk socialförsäkring eftersom dessa EES-länder tillämpar de äldre EU-reglerna bedöms komma att lösas utan ytterligare förslag. I denna kategori ingår slutligen en redogörelse för problemet med att ett arbetskrav på åtta veckors heltidsarbete i förhindrar rätten att tillgodoräkna sig tidigare arbete i i arbetslöshetsförsäkringen. Regeln har utvärderats av EFTA som konstaterat att den strider mot och kräver att den norska regeringen ska se till att regelverket justeras i enlighet med de regler har att följa under . Gränshinder som bedöms kunna undanröjas eller reduceras på annat sätt än genom rättslig reglering Denna typ av gränshinder beror på otydlighet i hur regelverken ska tolkas samt på bristande information och samverkan mellan involverade aktörer. I dessa fall är det med andra ord inte den rättsliga regleringen som behöver åtgärdas, utan de bör snarare lösas genom t.ex. förbättrad samverkan. Otydlighet i vilket lands arbetslöshetskassa gränsarbetare bör vara med För den enskilde gränsarbetaren har det stor betydelse om det är det senaste arbetslandets eller bosättningslandets sociala trygghetssystem som är tillämpligt. Detta gäller i synnerhet i de nordiska länderna eftersom rätten till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i , och förutsätter frivilligt medlemskap i en arbetslöshetskassa. Gränsarbetaren behöver därför veta i vilket lands arbetslöshetskassa han eller hon ska vara medlem både vid arbete och arbetslöshet. Kommittén beskriver fyra olika fall, där får statuera exempel. I) Den som bor i och arbetar i ett annat nordiskt land En gränsarbetare som är bosatt i och arbetar i kommer enligt EU/att omfattas av arbetslandets () arbetslöshetsförsäkring. Under pågående arbete ska gränsarbetaren därmed söka medlemskap i en dansk arbetslöshetskassa för att bli arbetslöshetsförsäkrad och det finns i detta fall inte något behov av att vara medlem i en svensk arbetslöshetskassa. Om personen blir helt arbetslös är det dock bosättningslandets () arbetslöshetsförsäkring som gäller och han eller hon ska då bli medlem i en svensk arbetslöshetskassa för att inkomstrelaterad ersättning ska kunna utbetalas. Det råder dock oklarheter kring vad som gäller om en gränsarbetare har kvarstått som medlem i en svensk arbetslöshetskassa under tid av arbete i . Frågan om medlemsvillkoret är uppfyllt genom fortsatt medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa under utlandsarbete har prövats av domstol. Regeringsrätten (numera ) har konstaterat att eftersom personen i fråga hade fortsatt att vara medlem i svensk arbetslöshetskassa under sitt utlandsarbete uppfylldes medlemsvillkoret enligt svensk lag. Regeringsrätten bedömde bara om medlemskapet i den svenska arbetslöshetskassan fick tillgodoräknas, medan frågan om rätt till ersättning lämnades till den svenska arbetslöshetskassan att pröva. Domen visar att det för svenska gränsarbetare i vissa fall har varit tillräckligt att upprätthålla sitt medlemskap i svensk arbetslöshetskassa. Detta skapar en otydlighet inte minst för den enskilde gränsarbetaren, men också för myndigheter och andra som ska informera allmänheten om regelverket. Kommittén anser att det är viktigt att både den enskilde och samtliga inblandade aktörer har korrekt information angående vilket lands arbetslöshetsförsäkring som är tillämplig och därmed i vilket lands arbetslöshetskassa gränsarbetaren ska vara medlem. Trots ett förhållandevis tydligt – om än komplicerat – regelverk som säger att gränsarbetaren ska vara medlem i arbetslandets arbetslöshetskassa tycks tillämpningen av detta variera. Om det skulle vara fallet att inte alla svenska arbetslöshetskassor tillgodoräknar medlemskap i svensk arbetslöshetskassa vid oförsäkrat utlandsarbete, enligt ovan nämnda Regeringsrättsdom, uppstår en rättsosäkerhet för individen. Detta får i sådana fall i första hand anses vara ett informationsproblem. Frågan uppstår emellertid om det är rimligt att en gränsarbetare kan välja att vara oförsäkrad i arbetslandet och ändå få tillgång till den svenska inkomstbortfallsförsäkringen. II) Den som bor i och växelvis arbetar eller är arbetslös i och i ett annat nordiskt land En annan typ av gränsarbetare är de som är bosatta i och har korta arbeten omväxlande i och alternativt personer som växlar mellan korta arbeten i och arbetslöshet i . Enligt EU/ska en person som normalt arbetar i två eller flera medlemsstater vara omfattad av bosättningslandets lagstiftning om arbetet utförs för olika arbetsgivare eller om arbetet utförs för samma arbetsgivare och en väsentlig del sker i bosättningslandet. I detta fall bör personen, för att omfattas av inkomstbortfallsförsäkringen, vara medlem i en svensk arbetslöshetskassa. Om en person är helt arbetslös mellan kortare återkommande heltidsarbeten kommer tillämplig lagstiftning att skifta vid arbete (dansk) respektive arbetslöshet (svensk). En gränsarbetare skulle därmed kunna behöva byta mellan dansk och svensk arbetslöshetskassa för att vara försäkrad. Det kan därmed vara svårt för gränsarbetaren att reda ut om hon eller han ska vara med i dansk eller svensk arbetslöshetskassa och otydligheten förstärks av ovan beskrivna rättsfall. Att byta arbetslöshetskassa under en månad är inte möjligt enligt svensk rätt, eftersom inträdet enligt denna sker i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes. En gränsarbetare bosatt i kan därmed inte gå ur den svenska arbetslöshetskassan under enstaka dagar av arbete i , utan måste vara medlem i och betala avgift till både en svensk och en dansk arbetslöshetskassa. Kommittén menar att det är problematiskt med frekventa inträden i och utträden ur en arbetslöshetskassa, både för den enskilde och för dem som administrerar försäkringen. Det kan också medföra kostnader för den enskilde i form av dubbelt medlemskap. Dagens svenska arbetslöshetsförsäkring baseras i många avseenden på kalendermånader. Exempel på detta är medlems- och arbetsvillkoren samt försäkringens finansiering. Möjligheten att betala för medlemskap för del av kalendermånad och att öppna för återbetalning vid medlemskap i två länders försäkringar skulle innebära stora ingrepp i försäkringens regelverk och kräva ändring av arbetslöshetskassornas stadgar. Kommittén bedömer att detta problem inte kan lösas ensidigt av . Regeringen bör verka för att gränshindret undanröjs, lämpligen inom ramen för Gränshindersforums arbete. III) Den som bor och är deltidsarbetslös i samt deltidsarbetar i ett annat nordiskt land När en i bosatt person är deltidsarbetslös i och deltidsarbetar i är det viktigt att skilja på hur situationen såg ut innan deltidsarbetslösheten. I det första fallet arbetade personen först heltid i , för att sedan endast arbeta deltid i och vara deltidsarbetslös resterande tid. Då följer det av EU/att personen ska ställa sig till arbetsgivarens eller arbetsförmedlingens förfogande i arbetslandet () och få förmåner i enlighet med dansk lagstiftning. Trots att gränsarbetaren bor i måste då han eller hon ha varit medlem i en dansk arbetslöshetskassa av arbete i för att få rätt till inkomstrelaterad ersättning. I det andra fallet var personen först helt arbetslös och uppbar arbetslöshetsersättning i , för att därefter påbörja ett deltidsarbete i och fortfarande vara i behov av arbetslöshetsersättning för resterande tid.