sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Eftersom det finns en möjlighet att förlänga skolgången anser inte utredningen att det behövs övergångsbestämmelser för specialskolans övriga elever heller. Bestämmelserna om en nioårig skolplikt i specialskolan föreslås träda i kraft för att börja tillämpas från . 6Deltidsutbildning – utbildning i två skolformer Det förekommer att specialskolan tar emot elever från och grundsärskolan som deltidselever. För denna verksamhet finns inget egentligt författningsstöd och ett flertal ansvars- och ersättningsfrågor är inte lösta. För att en verksamhet med deltidselever ska vara rättssäker och för att den ska kunna utvecklas till att bli permanent måste dessa frågor lösas. Utredningen redovisar här ett förslag om undervisning delvis i olika skolformer med fokus på utbildning. Utredningen har anpassat förslaget så att det i möjligaste mån passar in i skol- väsendet i övrigt. Förslaget utgår från att en elev har rätt att vara deltidselev genom alla årskurser i de obligatoriska skolformerna och att denna rätt är exklusiv för elever i specialskolans målgrupp. Deltidsutbildning är en lösning för en elev som annars skulle ha rätt att studera som heltidselev vid en specialskola. Det är elevens vårdnadshavare som har rätt att välja om eleven ska vara deltidselev eller heltidselev vid specialskolan. Eleven har alltid rätt att ansöka om att bli heltidselev i specialskolan. Förslaget likställer rätten att som elev i eller grundsärskolan vara deltidselev i spe- cialskolan och rätten för en elev i specialskolan att vara deltidselev i eller grundsärskolan. Genom att en elev i specialskolans målgrupp får en rättighet att vara deltidselev följer en skyldighet för huvudmännen att samverka bland annat för att möjliggöra en individuell utformning av utbild- ningen för eleven i syfte att nå utbildningens mål. Utredningens förslag om deltidsutbildning ska tillämpas även för en elev som utbildas vid en skolenhet inom en s.k. gemensam skolorganisation som likt en deltidselev önskar undervisning inom en annan skolform än den eleven är inskriven. För att möjliggöra deltidsutbildning i olika skolformer föreslår utredningen ett antal ändringar i skollagen och i skolförordningen. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Vidare föreslår utredningen en ny förordning om deltidsutbildning där bland annat administration av verksamheten och nödvändiga avvikelser från organisatoriska bestämmelser i skollagen regleras. 6.1En rätt till deltidsutbildning i de obligatoriska skolformerna Utredningens förslag: En elev i eller grundsärskolan ska ha rätt att få sin utbildning delvis inom specialskolan efter önskemål av elevens vårdnadshavare, om eleven tillhör special- skolans målgrupp. Frågan om en elev tillhör specialskolans målgrupp ska prövas av Specialpedagogiska skolmyndigheten. En elev i specialskolan ska på samma sätt ha rätt att få sin utbildning delvis inom eller grundsärskolan efter önskemål av elevens vårdnadshavare. 6.1.1Samarbete mellan skolformer enligt aktuell författning I skollagen ges ett fåtal möjligheter för en elev som tillhör en skol- form att utbildas inom en annan. Det finns inte någon möjlighet enligt skollagen att utbildas parallellt inom två skolformer. Det finns ett antal möjligheter till utbildning i andra utbildningsformer vid sidan av skolväsendet bl.a. utbildning vid särskilda ungdoms- hem och utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution (särskilda utbildningsformer).1 Nedan beskrivs i korthet de möjligheter till utbildning inom en annan skolform som finns , nämligen mottagande på försök i annan skolform och integrerade elever. 1 Särskilda utbildningsformer regleras i 24 kap. skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Mottagande på försök i annan skolform Enligt skollagen finns en möjlighet att i försöksperioder ta emot en elev i en annan skolform om de olika huvudmännen är överens.2 Denna möjlighet fanns skollag och motsvarande lydelse finns kvar men gäller den även för en fristående grundskola eller en fristående grundsärskola. Försöksverksamheten får pågå . Syftet med verksamheten torde vara att elevens mål är att övergå till en annan skolform. Eleven får en möjlighet att pröva utbildning i en annan skolform utan att en formell prövning sker. Från ovanstående försöksverksamhet ska skiljas det som benämns integrerade elever, som innebär att en elev är inskriven i en skolform och får sin undervisning i en klass i en annan skolform. Denna möjlighet ges en elev i och i grundsärskolan.3 För en elev som får sin utbildning på detta sätt inom en annan skolform gäller de bestämmelser som avser den ursprungliga skol- formen. Rektorn för den skolenhet där eleven får sin undervisning får dock besluta om de undantag från dessa bestämmelser som krävs med hänsyn till undervisningens uppläggning. 6.1.2Tidigare möjligheter och förslag till deltidsutbildning I delbetänkandet Två nya statliga specialskolor,4 som avlämnades , redovisades ett förslag till deltidsundervisning. Elever som var inskrivna i specialskolan skulle enligt förslaget kunna få en del av sin utbildning i kommunens grundskola eller grundsärskola. I stora delar utgick förslaget från den visstidsutbildning i särskilda resurscenter som fanns från och fram till den 1 juli 2008.5 Utbildningen vid resurscentren syftade till att ge elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning en utbildning som var anpassad till varje elevs förutsättningar. Dessutom skulle utbildningen syfta till att ge 27 kap. 8 § skollagen (2010:800), jfr tidigare 3 kap. 6 § skollagen (1985:1100). 37 kap. 9 § skollagen (2010:800). 4Se SOU 2007:30 Två nya statliga specialskolor. 5Visstidsutbildningen reglerades i 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) och förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Beslut om mottagande av elever fattades av och i beslutet skulle framgå visstidsutbildningen skulle pågå. Delbetänkandet om Två nya statliga specialskolor remissbehandlades men förslaget om deltidsundervisning har inte genomförts. Deltidsutbildning – en utveckling i praktiken – 2010 Specialskolorna har under tagit emot deltidselever på eget initiativ, men utan egentligt författningsstöd. Ett projekt med deltidsundervisning pågick vid i regi under /08.6 Projektet omfattade fem elever från kommunala särskolor som deltagit med viss kontinuitet vid . I samband med utvärderingen framkom att även Kristinaskolan haft tio deltids- elever och att Vänerskolan haft sex deltidselever. Sammantaget deltog således totalt 21 elever i deltidsundervisning vid special- skolorna under läsåret. Av Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisning för framgår att antalet elever som vistas i specialskolan inte endast omfattar de elever som tas emot som inskrivna. var 502 elever inskrivna vid specialskolan på heltid och 32 elever var inskrivna som deltidselever. Utredningen har genom en enkät, som sänts till samtliga special- skolor, bland annat fått svar på om skolorna har haft deltidselever under /10 och hur skolorna ser på en verksamhet med deltidselever.7 Specialskolorna uppger att de tagit emot totalt 32 deltidselever och totalt 27 deltidselever. Antalet deltidselever i specialskolan är således få och förekommer inte heller på alla specialskolor. De specialskolor som inte tar emot deltidselever uppger att de tar emot elever för studiebesök, besöksveckor och temaveckor. Spe- cialskolorna har inte någon elev som är deltidselev i eller grundsärskolan. 6Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008), Specialskola på deltid? – Utvärdering av deltidsundervisning vid , dnr ALL-2008/80. 7En sammanfattning av specialskolornas svar redovisas i bilaga 5. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer 6.1.3Deltidsutbildning ska erbjudas som en rättighet i en permanent lösning Som framgår ovan saknas författningsstöd för att en elev som s.k. deltidselev ska kunna genomföra sin utbildning delvis i olika skol- former. För att en sådan verksamhet ska kunna permanentas och bli rättssäker krävs stöd i författning. Utredningen har inlednings- vis tagit ställning till hur deltidsutbildning ska erbjudas; dvs. om den ska vara en möjlighet eller en rättighet för eleven. En möjlighet att vara deltidselev En möjlighet att vara deltidselev inom en annan skolform utgår från att huvudmännen är överens och genomförandet är helt beroende av denna överenskommelse.8 Nackdelen är att valfriheten och flexibiliteten riskeras att begränsas. Systemet blir inte rätts- säkert och likvärdigt när det blir olikheter i överenskommelser och när deltidsutbildningen kanske inte ens blir av för vissa elever. Fördelen med att erbjuda deltidsutbildning som en möjlighet är att om huvudmännen är överens underlättas självklart möjligheten till samarbete, vilket är till gagn för eleven. Det krävs inte heller ett detaljerat författningsstöd utan de flesta praktiska frågor bör kunna lösas mellan huvudmännen i avtal. En avtalslösning är dock som redan nämnts även en nackdel då verksamheten inte blir likvärdig för alla elever. En rättighet att vara deltidselev En rättighet att tas emot som deltidselev innebär att eleven ska tas emot som deltidselev efter önskemål från eleven eller elevens vård- nadshavare. Med en rättighet för eleven bör det följa en skyldighet för huvudmännen. Huvudmännen kan t.ex. bli skyldiga att sam- arbeta. Det finns flera fördelar med att erbjuda deltidsutbildning som en rättighet. En elev kan vara säker på att tas emot som deltidselev om eleven önskar detta. Systemet blir både rättssäkert och likvärdigt eftersom genomförandet inte blir beroende av i vilken kommun eleven är bosatt då huvudmännen är skyldiga att 8 Jfr försöksverksamhet enligt 7 kap. 8 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer En nackdel är att det krävs en mer detaljreglerad utformning. Slutsats – att vara deltidselev ska vara en rättighet för eleven Efter övervägande har utredningen kommit fram till att deltids- utbildning ska erbjudas som en rättighet. Det är särskilt viktigt eftersom det bör ses som ett alternativ till rätten att vara heltidselev i specialskolan. Eleven och skolhuvudmännen får även klarhet i vad som ska gälla för genomförandet. Deltidsutbildning ska inte vara en försöksverksamhet Utredningen har härefter övervägt frågan om deltidsutbildning initialt ska utformas som en försöksverksamhet för att sedan utvärderas och därefter eventuellt permanentas. Det som enligt utredningen talar emot försöksverksamhet i detta sammanhang är att antalet deltidselever är litet och att specialskolans målgrupp är mycket heterogen, vilket gör att verksamheten skulle bli svår att utvärdera. 6.1.4Syftet med deltidsutbildning – valfrihet för eleven Huvudsyftet med deltidsutbildning är en ökad valfrihet för eleven. Syftet för en elev i eller grundsärskolan För en elev i eller grundsärskolan kan syftet med att delvis genomföra sin utbildning i specialskolan bl.a. vara att eleven ska kunna välja att inte flytta från hemorten och från sina föräldrar på heltid. För elever som är döva eller hörselskadade är det en möjlighet att ta del av den tvåspråkiga undervisningen i en tecken- språkig miljö som specialskolan ska erbjuda.9 Eleven kan också stärka sin självkänsla och identitet, vilket kan vara en viktig del i elevens utveckling. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 396. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Syftet för en elev i specialskolan För en elev i specialskolan kan syftet med att delvis genomföra sin utbildning i eller grundsärskolan bl.a. vara att möjlig- göra en långsam utslussning tillbaka till hemskolan som hemskolan och hemkommunen förbereder sådant stöd som behövs för att eleven ska klara av att gå i hemskolan. En elev kan genom sin skolgång vid specialskolan ha blivit så pass stärkt i sin identitet att eleven delvis vill studera i sin hemskola. Det kan också tänkas att en elev som är heltidselev i specialskolan önskar att i stället bli deltidselev, när det blir en rättighet. 6.1.5Vem är deltidselev / vad är att betrakta som deltidsutbildning Här beskriver utredningen bl.a. vilka elever som har rätt att vara deltidselever och vad som avses med deltidsutbildning. Målgruppen – vilka elever är aktuella för att tas emot som deltidselever? För att en elev ska ha rätt att tas emot som deltidselev ska, enligt utredningen, eleven tillhöra specialskolans målgrupp. För en elev i eller grundsärskolan För en elev i eller grundsärskolan som önskar bli del- tidselev vid specialskolan ska Specialpedagogiska skolmyndigheten fatta ett formellt beslut om att eleven tillhör specialskolans mål- grupp. Detta är viktigt eftersom rättigheten att vara deltidselev endast ska erbjudas dessa elever. i spe- cialskolan och Rh-anpassad utbildning har erfarenhet av att göra bedömningar i samband med mottagande i specialskolan och bör därför vara bäst lämpad för denna uppgift. En ytterligare anledning till att det är lämpligt att Specialpedagogiska skolmyndigheten prövar elevens målgruppstillhörighet är att det i ett senare skede kan bli aktuellt för eleven att ansöka om att bli mottagen som heltidselev i specialskolan. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer För en elev i specialskolan För en elev i specialskolan som önskar bli deltidselev i eller grundsärskolan krävs det inte att ett särskilt beslut om mål- grupp fattas. Den frågan är redan utredd i samband med inskriv- ningen i specialskolan. Ansökan om prövning av målgruppstillhörighet Nedan presenteras vad som särskilt gäller för elever i och grundsärskolan respektive specialskolan. En elev i eller grundsärskolan måste ansöka om prövning En elev i eller grundsärskolan som önskar att bli deltidselev i specialskolan ska således inte ansöka om inskrivning i specialskolan utan endast ansöka om en formell prövning om eleven tillhör specialskolans målgrupp och därmed kan vara aktuell som deltidselev. En elev kan inte vara inskriven i två skolformer . Utredningen föreslår att elevens vårdnadshavare lämnar ansökan till hemkommunen för vidare befordran till Specialpedagogiska skolmyndigheten som prövar målgruppstillhörighet. Syftet med att ansökan ska lämnas till hemkommunen är att den ska vara med i processen i ett tidigt skede. Det krävs samma underlag för att bedöma målgruppstillhörighet som vid en sedvanlig prövning av mottagande i specialskolan. En elev i specialskolan tillhör redan specialskolans målgrupp En elev i specialskolan, som önskar bli deltidselev i eller grundsärskolan, är redan inskriven i specialskolan och ska vara det även som deltidselev i eller grundsärskolan. Utredningen föreslår att frågan om att bli deltidselev initieras av elevens vårdnadshavare och att en begäran om detta lämnas till Specialpedagogiska skolmyndigheten som då ska inleda samverkan med elevens hemkommun. Det krävs inte ett särskilt beslut om att bli mottagen som deltidselev i eller grundsärskolan. En elev i specialskolan har, enligt utredningens förslag, rätt att vara Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer deltidselev i sin hemkommuns skolor. En elev i specialskolan kan formellt sett påbörja undervisning i sin hemkommun som heltids- elev utan något särskilt förfarande och därmed bör det heller inte göras någon skillnad om och när eleven önskar bli deltidselev. Definition av begreppet deltidselev Utredningen har, med stöd av specialskolornas enkätsvar, kommit fram till att med begreppet deltidselev bör avses en elev, som tillhör specialskolans målgrupp och som med viss kontinuitet får sin utbildning delvis inom en annan skolform än i den skolform som eleven är inskriven. Begreppet definieras i den föreslagna förord- ningen om deltidsutbildning, se författningsförslag. Att vara deltidselev bör skiljas från en situation då en elev endast tillfälligt kommer någon vecka till en skolenhet inom en annan skolform. Detta bör betecknas som besöks- eller informa- tionsveckor och ska inte omfattas av bestämmelserna om deltids- utbildning. Tidsperioden för besöket är då så kort att det inte kan betraktas som egentlig utbildning. Elever som utbildas vid en skolenhet inom en s.k. gemensam skolorganisation Specialpedagogiska skolmyndigheten har börjat utforma vissa möjligheter till flexibla lösningar. Det gäller den gemensamma skolorganisation10 som planeras i Södra regionen där den regionala specialskolan Östervångskolan i kommer att samlokaliseras med en grundskola och grundsärskola. Syftet med en sådan samlokalisering är bland annat att underlätta för en elev att få sin utbildning delvis i olika skolformer. Tanken är också att möjliggöra ett ökat utbyte mellan lärarna i de olika skolformerna. Sådan samverkan som avses i skollagen,11 dvs. där en skol- huvudman kan avtala med annan skolhuvudman att ta över ansvaret för en viss verksamhet, anses inte vara aktuell inom en sådan gemensam skolorganisation. Enligt utredningen utgör den samver- en regional samverkan mellan en specialskola och en grundskola / grundsärskola. Se Specialpedagogiska skolmyndigheten (2010), Morgondagens skola för elever som är döva eller har en hörselnedsättning, Södra regionen, projektrapport. 11Se 23 kap. skollagen (2010:800) där samverkan innebär att ansvaret / huvudmannaskapet flyttas över. Detta är inte möjligt för staten när det gäller undervisning och pedagogisk verksamhet. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer kan som här sker snarare ett möjliggörande av utbyte av erfaren- heter och olika former av samarbete. Utredningen bedömer att det inte finns behov av särskilda bestämmelser för gemensamma skol- organisationer. De föreslagna bestämmelserna om deltidsutbildning kan tillämpas även för en elev som utbildas vid en skolenhet inom en gemensam skolorganisation och som önskar utbildning inom en annan skolform än den eleven är inskriven. Om en elev som går i eller grundsärskolan, som inte bedöms tillhöra specialskolans målgrupp, önskar undervisning inom specialskolan i ämnet teckenspråk kan de föreslagna reglerna om entreprenad utnyttjas.12 Här avses en hörande elev som önskar läsa teckenspråk. 6.1.6Den planerade tidsperioden och möjligheten att avbryta deltidsutbildningen Utredningens förslag: Deltidsutbildningen ska fortgå så länge eleven och elevens vårdnadshavare önskar det. Utbildningen ska planeras för en tidsperiod . Deltidsutbildningen får avbrytas på initiativ av huvudmännen om det finns särskilda skäl till det. Ett beslut om att avbryta deltidsutbildningen ska fattas av i specialskolan och Rh-anpassad utbildning. Den utbildning som planeras för en deltidselev ska, enligt utredningen, pågå . Anledningen till detta är att det, enligt utredningen, ska finnas en viss varaktighet i utbildningen. Om en elev vill pröva en annan skolform än , kan detta ske inom ramen för bestämmelserna om att tas emot på försök i en annan skolform.13 Självklart ska det finnas en möjlighet att avbryta deltidsutbildningen exempelvis på grund av att eleven i stället tas emot som heltidselev i specialskolan, eller i grundsärskolan. 12Se avsnitt 8.3. 13Se 7 kap. 8 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Utbildningen ska således fortgå så länge som eleven eller elevens vårdnadshavare önskar det. Utredningen anser att det härutöver måste finnas en säkerhetsventil för fall då utbildningen inte funge- rar för en speciell elev och det visar sig vara olämpligt med deltids- utbildning. Därför föreslår utredningen att det ska vara möjligt att avbryta deltidsutbildningen om det finns sådana särskilda skäl. Detta kan ske på initiativ av någon av huvudmännen. Med anled- ning av att det är en för både Specialpedagogiska skolmyndigheten och hemkommunen påtvingad verksamhet bör ett sådant avbry- tande beslutas av i specialskolan och Rh- anpassad utbildning. Utredningen har övervägt om det i ett fall där alla parter är överens ska vara möjligt att avbryta utbildningen utan beslut från nämnden, men har kommit fram till att det endast är lämpligt i fall då eleven eller elevens vårdnadshavare har initierat / önskar att avbryta deltidsutbildningen. Detta med hänsyn till att systemet ska vara rättssäkert. Utredningens bedömning: Specialpedagogiska skolmyndighe- ten bör få i uppdrag att informera kommuner, vårdnadshavare m.fl. om rätten till deltidsutbildning vid införandet av de före- slagna bestämmelserna. Kommunala och enskilda huvudmän och vårdnadshavare måste få kännedom om rätten till deltidsutbildning. I samband med att rätten till deltidsutbildning införs bör därför Specialpedagogiska skolmyndigheten få i uppdrag att särskilt informera om detta. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Utredningens förslag: För en deltidselev ska de bestämmelser gälla som avser den skolform som eleven formellt tillhör. För en elev i eller grundsärskolan som är deltids- elev i specialskolan ansvarar hemkommunen/en enskild huvudman och för en elev i specialskolan som är deltidselev i eller grundsärskolan ansvarar Specialpedagogiska skolmyndig- heten. Den rektor som ska ansvara för och får fatta beslut om en elev som är deltidselev följer ovanstående princip. 6.2.1Huvudmannaskap – huvudansvaret för deltidseleven Utredningen har bland annat med utgångspunkt i hur utformning- en av deltidselevers undervisning på specialskolorna ser ut och bestämmelsen om integrerade elever14 i och grundsär- skolan, kommit fram till ett förslag om en fördelning av ansvaret för deltidseleven. Vilken skolforms bestämmelser som ska gälla Utredningen har övervägt vilken skolforms bestämmelser som ska gälla för deltidseleven. Första alternativet är att det ska vara de bestämmelser som avser den skolform som eleven formellt tillhör, dvs. den ursprungliga skolformens bestämmelser. Andra alternativet är att det ska vara de bestämmelser som avser den skolform som deltidseleven till övervägande del får sin utbildning. Utredningen anser att det första alternativet har fler fördelar. En elev kan endast vara inskriven i en skolform. Eleven är enligt detta alternativ inskriven i samma skolform fram till dess att eleven övergår till att t.ex. skrivas in som heltidselev i specialskolan. Att byta bestämmelser med utgångspunkt i undervisningstid är inte en stabil lösning. Utbildningstiden i de skilda skolformerna kan teoretiskt sett skifta under en elevs utbildning. Det kan leda till att det blir oklart vilka bestämmelser som ska gälla . Det skulle också leda till problem i tolkning av vad som 14 Jfr bestämmelsen om integrerade elever i 7 kap. 8 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer egentligen avses med till övervägande del; hur avses, var går gränsen o.s.v. Utredningen föreslår därför att för en deltidselev ska de bestäm- melser gälla som avser den ursprungliga skolformen. Huvudman och rektors ansvar för deltidsutbildning En central utgångspunkt är att huvudmännen ska vara skyldiga att samverka,15 men att en huvudman ska ha ansvar för deltids- utbildningen. Ansvarsfördelningen ska utgå från vilken skolforms bestämmelser som gäller för deltidseleven. I skollagen nämns de som kan vara huvudmän för utbildning; kommuner, staten och enskilda. Samma förhållande gäller för deltidsutbildning. Av detta följer att för utbildningen för en elev i eller grundsär- skolan som är deltidselev i specialskolan ansvarar hemkommu- nen/en enskild huvudman och för utbildningen för en elev i spe- cialskolan som är deltidselev i eller grundsärskolan ansvarar Specialpedagogiska skolmyndigheten. Denna tydliga ansvars- fördelning underlättar för huvudmännen. Av detta följer även vilken rektor som har ansvar för deltids- eleven. Det är rektorn vid den skolenhet där eleven ursprungligen får sin utbildning som ansvarar för och får fatta beslut om deltidseleven.