sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — I förordningen ska övergripande anges vilka uppgifter som får behandlas i behörighetsdatabasen. I bilagorna till förordningen ska innehållet i detalj redovisas. I LVTR anges de personkategorier som behandlas i databasen direkt i ändamålsbestämmelsen. Det närmare innehållet i väg- trafikregistret regleras i princip uttömmande i bilagorna till FVTR. Bilagorna har sådan karaktär att det finns uppgifter av mer övergripande karaktär, men också mer detaljerade uppgifter. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Personkategorier om vilka uppgifter får behandlas i fordonsdatabasen Vi har i avsnitt 8.5 närmare redogjort för våra allmänna över- väganden när det gäller regleringen av innehållet i databaserna. I behörighetsdatabasen är det aktuellt att behandla uppgifter om följande personkategorier: 1.den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon enligt KKL eller någon annan författning, 2.den som ansöker om, har eller har haft behörighet att föra fordon i yrkesmässig trafik enligt YTL eller någon annan författning, 3.den som ansöker om, har eller har haft yrkeskompetens att utföra transporter enligt YKL eller genomgår utbildning för sådan kompetens, och 4.annan person, om det behövs för att underlätta handläggningen av ett körkorts-, förarbevis eller yrkestrafikärende. Med annan person avses bl.a. den registrering som Transport- styrelsen gör av uppgifter om den som har omhändertagits enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. oavsett om denne har ett körkort eller inte. Även uppgifter om personer som ännu inte har uppnått körkortsålder registreras. Av integritetsskäl bör inte alla personkategorierna ovan få behandlas för ändamålet att utgöra underlag för prövningar och beslut för försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet. Ett motsatt förhållande skulle innebära en utvidgning i förhållande till vad som gäller , vilket vi inte har funnit att det finns skäl för. Som gäller bör därför för detta ändamål endast uppgifter behandlas om den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon enligt KKL eller någon annan författning och den som ansöker om, har eller har haft behörighet att föra fordon i yrkesmässig trafik enligt YTL eller någon annan författning. Någon förändring i förhållande till vad som gäller enligt LVTR är inte avsedd. Bestämmelserna avser vilka personkategorier som får behandlas i den informationsbaserade delen av databasen. För handlingar som ingår i den ärendebaserade delen av databasen föreslår vi särskilda bestämmelser, se avsnitt 8.10. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Det närmare innehållet i behörighetsdatabasen Vi har redogjort för våra överväganden när det gäller detaljnivån på regleringen av innehållet i databaserna och vilka uppgifter som Transportstyrelsen själv kan fatta beslut om i avsnitt 8.5 och 8.11.2. Bilagorna bör vara uppbyggda på samma sätt som enligt FVTR. Vi har dock fört över uppgifterna om taxiförarlegitimation (del av bilaga 3) och yrkeskompetensbevis (bilaga 6), till bilaga 2 i syfte att få en samlad reglering för behörighetsdatabasen. Strukturen på uppräkningen av uppgifter i bilagorna kan bibehållas. Det har inte framkommit att det finns några behov av ytterligare registrering av uppgifter i behörighetsdatabasen. Vi anser att upp- gifter om luftfartscertifikaten inte längre behöver registreras. Vi redogör närmare för våra överväganden i den delen i avsnitt 10.4.3. Vi anser därför att några ändrade bestämmelser i fråga om innehållet i princip inte behöver göras. Eftersom bilagorna inne- håller ett stort antal uppgifter kan det emellertid vara svårt för den enskilde att få en överblick av vilka uppgifter som kan finnas registrerade. Det kan på grund av detta vara av värde med en bestämmelse som anger databasens övergripande uppgifts- kategorier. Vi föreslår en sådan övergripande innehållsbestämmelse. Bestämmelsen bygger på 6 § LVTR. I bestämmelsen bör det anges att det i behörighetsdatabasen får behandlas uppgifter om: 1.behörighet enligt KKL att föra fordon, 2.förarutbildning och förarprov, 3.det som i övrigt behövs för tillämpningen av KKL och av föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, 4.behörighet att föra fordon i yrkesmässig trafik, och 5.innehav av särskilda behörighetshandlingar som krävs för att föra ett viss slag av motordrivet fordon i andra fall än som avses i p. 1 och p. 4 eller för att utöva viss tjänst eller genomgå viss utbildning. Det närmare innehållet i databasen bör fortsatt regleras i bilagor till förordningen. Bestämmelserna om innehållet i databasen avser vad som får behandlas i den informationsbaserade delen av databasen. För handlingar som ingår i den ärendebaserade delen av databasen föreslår vi särskilda bestämmelser, se avsnitt 8.10. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Vår bedömning: Uppgifter om flygcertifikat och elevtillstånd ska inte föras in i behörighetsdatabasen. Endast den som har ett flygcertifikat får tjänstgöra som förare, navigatör eller flygmaskinist på ett luftfartyg, 4 kap. 1 § luftfarts- lagen (2010:500). För att få genomgå utbildning för flygcertifikat krävs ett elevtillstånd. Certifikat och tillstånd utfärdas eller godkänns numera av Transportstyrelsen, som tog över Luftfarts- styrelsens uppgifter i samband med Transportstyrelsens bildande . Transportstyrelsen för ett register över innehavare av elev- tillstånd, certifikat och behörighetsbevis samt utländska certifikat som har godkänts, det s.k. certifikatregistret, 4 kap 8 § luftfarts- förordningen (2010:770). skulle dåvarande Luftfarts- styrelsen underrätta dåvarande när ett certifikat, ett elev- tillstånd eller ett certifikat som avsågs i 6 kap. 15 § första stycket i den nu upphävda luftfartslagen (1957:297) utfärdades, utökades eller förnyades. Luftfartsstyrelsen skulle vidare en gång underrätta om de certifikat och elevtillstånd som inte varit gällande. Denna underrättelse- skyldighet togs bort när Luftfartstyrelsens verksamhet överfördes till Transportstyrelsen. skulle underrätta Luftfartsstyrelsen, efter Transportstyrelsen, om att körkort hade återkallats för den som har certifikat eller om det på annat sätt hade kommit fram någon omständighet som gör att certifikatet borde återkallas (139 § i den numera upphävda luftfartsförordningen [1986:171]). Sedan Transportstyrelsen tagit över länsstyrelsernas uppgifter på körkortsområdet har denna underrättelseskyldighet tagits bort. Enligt samma bestämmelse skulle underrätta Luftfartsstyrelsen om ett körkort återkallats för den som har certifikat eller om det på annat sätt har kommit fram någon omständighet som föranleder att certifikatet återkallas. Dessutom skulle underrätta Luftfartsstyrelsen om någon som har luftfartscertifikat omhändertagits enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen underrättelseskyldigheter gällde även i fråga om innehavare av elevtillstånd och av certifikat enligt 6 kap. 15 § första stycket i den nu upphävda luftfartslagen (1957:297) och av behörighetsbevis enligt samma bestämmelse i andra stycket. Även dessa underrättelseskyldigheter har sedan Transportstyrelsens bildande tagits bort. I vägtrafikregistret förs det in uppgifter om flygcertifikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen (2010:500) oberoende av eventuellt körkortsinnehav. Även om underrättelseskyldigheterna enligt ovan har tagits bort, så är avsikten med att föra in upp- gifterna densamma, nämligen att uppgifterna ska ligga till grund för ifrågasättande av flygcertifikat. föreslog att vägtrafikregistret skulle renodlas och att andra behörigheter än sådana som tillhörde vägtrafiken skulle utmönstras ut registret.1 Regeringen ansåg emellertid att dessa uppgifter skulle finnas kvar och i förarbetena motiverades detta enligt följande.2 Även om vägtrafikregistret är avsett att ha som huvudsakligt ändamål att behandla uppgifter om fordon och olika till vägtrafiken knutna behörigheter bör dock vissa från lagens huvudsakliga ändamål perifera behörigheter, såsom registrering av behörigheter och tillstånd enligt luftfartslagen (1957:297), också få behandlas. registreras dessa förhållanden i körkortsregistret för att på ett tidigt stadium skall få underrättelser om körkortsåterkallelser eller om det på något annat sätt har kommit fram någon omständighet som bör föranleda att körkortet återkallas eller om ett ingripande skett med stöd av lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Underrättelserna fyller en för flygsäkerheten mycket viktig funktion. Om registreringen av dessa uppgifter skulle upphöra på sätt utredningen har föreslagit skulle detta innebära att möjligheter att få kännedom om de fall som kan föranleda ingripanden minskar. Uppgifterna bör därför alltjämt föras i vägtrafikregistret. En av våra utgångspunkter är att den lagstiftning som vi nu tar fram i möjligaste mån bör skapa möjligheter för en trafikslagsöver- gripande utveckling av registerförfattningar (se avsnitt 5.5). I den föreslagna strukturen för databasindelningen skulle uppgifter om flygcertifikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen (2010:500) kunna föras in i behörighetsdatabasen. 1SOU 1998:162 s. 432. 2000/01:95 s. 51. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Vägtrafikdatalagen berör emellertid endast Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet. Vi anser därför att registreringen bör renodlas till att endast avse sådana typer av behörighets- handlingar som hör till vägtrafikområdet. Därför bör inte längre flygcertifikaten och elevtillstånden registreras. Vid en framtida trafikslagsövergripande utveckling är det dock möjligt att utvidga lagens tillämpningsområde till att även gälla Transportstyrelsens verksamhet på luftfartsområdet. Under sådana förhållanden kan hela Transportstyrelsens hantering av flygcertifikaten och elev- tillstånden regleras inom ramen för behörighetsdatabasen. Vårt förslag utesluter dock inte att uppgifterna i behörighets- databasen samkörs med uppgifterna i det certifikatregister som förs av Transportstyrelsen enligt luftfartsförordningen (2010:770) med de uppgifter som kan vara av betydelse för innehavet av certifikat, elevtillstånd eller andra sådana handlingar. För behörighets- databasen föreslår vi ett uttryckligt ändamål som medger sådan samkörning (se avsnitt 10.3.2). Det behov av uppgifter från behörighetsdatabasen som finns vid prövningar och ifrågasättande av flygcertifikat täcks således fortfarande. 10.4.4Särskilt om registrering av uppgift om omhändertagande av körkort, körkortstillstånd, traktorkort och förarbevis Vårt förslag: Transportstyrelsen ska, efter samråd med RPS, få meddela föreskrifter om att polismyndighet direkt i samband med ett omhändertagande av körkort, körkortstillstånd, traktor- kort och förarbevis ska registrera uppgiften om omhänder- tagandet i behörighetsdatabasen. Till utredningen framförda behov RPS och i har till utredningen framfört ett önskemål om att polismyndigheterna direkt ska kunna registrera uppgifter om omhändertagande av körkort. kan en person få sitt körkort omhändertaget och uppgiften om detta förs inte in i vägtrafikregistret förrän . fram tills dess att uppgifterna har matats in i registret kan personen i fråga stoppas i en ny kontroll och vid dataförfrågan Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen framgår att behörighet finns. Detta skulle förhindras om polisen fick möjlighet att direktöverföra uppgift om omhändertagandet till vägtrafikregistret. Transportstyrelsen har även framfört RPS:s och Polismyndig- heten i önskemål i en skrivelse till regeringen daterad , som behandlas inom . Även Tranportstyrelsen anser att uppgiften om omhändertagandet bör registreras direkt av polisen och har i skrivelsen föreslagit att bilaga 2 i FVTR ändras så att polismyndighet ska kunna registrera omhändertagandet i vägtrafikregistret. Enligt Transportstyrelsen är syftet att kontrollmöjligheten ska bli bättre än och styrelsen har i skrivelsen även framfört att bör även åklagare, och Kust- bevakning kunna registrera uppgiften direkt i vägtrafikregistret. Dessa fall är dock relativt få och enligt Transportstyrelsens upp- fattning kan de omhändertaganden som görs av dessa myndigheter även fortsättningsvis registreras av Transportstyrelsen, och eventu- ellt även genom polisens försorg. I 5 kap. KKL regleras körkortsingripande. I 1 § sägs att ett kör- kortsingripande sker genom återkallelse av körkortet eller genom varning. Vad som sägs om körkort gäller också körkortstillstånd, traktorkort och förarbevis. Ett körkort ska enligt 7 § omhändertas om körkortshavaren vid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagn har visat tydliga tecken på påverkan av alkohol eller annat ämne, om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas enligt 5 kap. 3 § p. 1 KKL eller 5 kap. 3 § p. 4 samma lag, om körkortshavaren till följd av sjukdom, skada eller dylikt saknar förutsättningar att köra ett körkortspliktigt fordon på ett trafiksäkert sätt, eller om körkortet är ogiltigt enligt 3 kap. 13 § eller 6 kap. 2 § KKL. Omhändertagande av körkort beslutas av polismyndighet eller åklagare. Även och får besluta om omhändertagande när det gäller vissa trafikbrott. Transport- styrelsen ska efter ett omhändertagande utan dröjsmål pröva frågan om körkortet ska återkallas tills vidare eller lämnas tillbaka. Prövningen av eventuellt körkortsingripande görs således i ett senare skede. Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen När polismyndigheten omhändertar ett körkort i enlighet med bestämmelserna i 5 kap. 7 § KKL i samband med en kontroll, skickar polismyndigheten körkortet och en rapport till Transport- styrelsen som registrerar uppgiften i vägtrafikregistret. Registre- ringen av det fysiska omhändertagandet sker således inte direkt i vägtrafikregistret, utan efter en viss tidsutdräkt. I samband med helgdagar är tidsutdräkten betydligt längre. Ett omhändertagande görs enligt uppgift från Transportstyrelsen inte synligt för registerkontroll förrän tidigast därefter och i flertalet fall först . Vi är, i likhet med Transportstyrelsen, RPS och i , av uppfattningen att uppgiften om omhändertagande av ett körkort bör registreras direkt av polisen, även om själva körkorts- ingripandet sker i senare sammanhang. Samma ska gälla för körkortstillstånd, traktorkort och förarbevis (jfr 5 kap. 1 § KKL). Eftersom registreringen av det fysiska omhändertagandet inte sker direkt i vägtrafikregistret kan körkortshavaren köra ett fordon och påstå att han eller hon har glömt sitt körkort hemma. En direkt registrering av uppgifter innebär att tids- utdräkten reduceras och att kontrollmöjligheten blir bättre än och att sådana situationer kan undvikas. En registrering direkt från källan innebär också mindre risk för fel, vilket ökar rättssäkerheten. Det innebär också en effektivisering av både Transportstyrelsens och polisens verksamhet. Vi föreslår därför att polisen redan i samband med omhänder- tagandet registrerar uppgiften i behörighetsdatabasen. Det bör ankomma på Transportstyrelsen att, efter samråd med RPS, meddela föreskrifter om detta. Vår bedömning: Någon ändring av tillåtna sökbegrepp föreslås inte. har till utredningen framfört önskemål om att det bör införas en möjlighet att söka på ett körkorts Särskilda bestämmelser om behörighetsdatabasen Det går enligt inte att på ett effektivt sätt kontrollera sambandet mellan ett referensnummer och personnumret på den person till vilken körkortet är utfärdat. Den talsvarsfunktion som Transportstyrelsen tillhandahåller förutsätter att såväl personnummer som körkortets giltighet som referensnummer ska anges. Enligt Bankföreningens uppfattning borde det vara tillräckligt att referensnummer uppges för att man ska få uppgift om innehavare. För att förhindra att förfalskade körkort används i brottsligt syfte förses körkort med ett för varje körkortshandling unikt nummer, kallat referensnummer. Referens- numret åsätts körkortet under tillverkningsprocessen och registreras i vägtrafikregistret. Vid en kontroll av ett körkort ska referensnumret och det personnummer som finns på körkortet uppges. Om dessa två nummer också enligt vägtrafikregistret är kopplade till varandra, är körkortet med största sannolikhet äkta.3 Det är inte möjligt för en annan användare än stat och kommun att använda ett körkortets referensnummer som sökbegrepp (4 kap. 5 § jämfört med 4 kap. 1 § FVTR). Dessa bestämmelser har överförts till vägtrafikdataförordningen. Uppgifter om ett körkorts referensnummer är sekretessbelagt enligt 18 kap. 10 § OSL. Sekretess gäller enligt denna bestämmelse i verksamhet som avser förande av eller uttag ur vägtrafikregistret för uppgift om körkorts referensnummer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att kontrollen av körkorts äkthet motverkas. Denna bestämmelse har införts för att skydda ett körkorts äkthet. Bestämmelsen kommer enligt vårt förslag att vara tillämplig även för verksamhet som avser förande av eller uttag ur behörighetsdatabasen. Enligt vår bedömning bör det mot denna bakgrund inte vara möjligt att genom endast en uppgift om ett referensnummer kunna koppla samman detta med ett personnummer. Säkerheten i systemet bygger på att ingen ska kunna ta reda på referensnumret för någon annans körkort. Enligt vår mening gör sig samma argument gällande för det motsatta förhållandet. Det bör därför inte införas utvidgad möjlighet att söka på referensnummer. Någon förändring av sökbegreppen förslås därför inte. 3 Se Lenberg m.fl. Offentlighets- och sekretesslagen En kommentar (Zeteo), kommentaren till 18 kap. 10 §. 11Särskilda bestämmelser om tillståndsdatabasen Vi har i kapitel 8 redogjort för våra överväganden om de allmänna bestämmelser som bör gälla för behandling i databaser. För en närmare redogörelse av vad som avses med begreppet databas och beskrivningen av när behandling av personuppgifter ska omfattas av de särskilda reglerna för databaser hänvisas till avsnitt 8.2. Nedan redovisar vi de särskilda bestämmelser som bör gälla för tillståndsdatabasen. Vi anser att det finns skäl att dela in behandlingen av Transport- styrelsens verksamhet på vägtrafikområdet i olika databaser för fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Vi har närmare redogjort för våra överväganden när det gäller databasindelningen i avsnitt 8.3.3. Den behandling av personuppgifter och uppgifter som regleras inom ramen för tillståndsdatabasen avser till stor del behandling av uppgifter om yrkestrafik (del av bilaga 3 till FVTR). Dessutom tillkommer Transportstyrelsens behandling av uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande och godkännande av personal, vilket innebär en utvidgning i förhållande till nuvarande registrering i vägtrafikregistret. Vi föreslår även att uppgifter från taxameterbesiktningar ska registreras i tillståndsdatabasen. Vi redogör för våra överväganden i dessa delar i avsnitt 11.4.2 respektive avsnitt 14.2. Särskilda bestämmelser om tillståndsdatabasen 11.3De särskilda ändamålen med tillståndsdatabasen Vi har i avsnitt 8.4 redogjort för våra allmänna överväganden när det gäller ändamålsbestämmelsernas utformning. Nedan följer en närmare beskrivning av de ändamål för vilka personuppgifter bör få behandlas i tillståndsdatabasen enligt vårt förslag. 11.3.1Behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet Vårt förslag: Personuppgifter får behandlas i tillståndsdatabasen för tillhandahållande av information som behövs i Transport- styrelsens verksamhet när det gäller a)frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik och biluthyrning, b)frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande och godkännande av personal, c)att utreda, bestämma, uppbära, redovisa och återbetala avgifter, d)tillsyn, e)att fullgöra en för bindande internationell överens- kommelse, och f)intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten. Som redovisas i avsnitt 8.4.3 anser vi att det ska finnas en särskild ändamålsbestämmelse för Transportstyrelsens verksamhet. Vår utgångspunkt är att det är behovet hos Transportstyrelsen som bör styra vilken behandling som ska tillåtas. Mot detta behov ska ställas de registrerades berättigade krav på att deras personliga integritet inte kränks. Den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver har till syfte att på ett effektivt sätt handlägga olika frågor i förhållande till den enskilde. Det ligger således i den enskildes intresse att Transportstyrelsen har goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Ändamålen nedan är direkt anpassade till den verksamhet som bedrivs av Transportstyrelsen. Särskilda bestämmelser om tillståndsdatabasen När det gäller de uppgifter som finns i tillståndsdatabasen kan anmärkas att dessa uppgifter har en större grad av integritets- känslighet än de uppgifter som finns i fordondatabasen, vilket är av betydelse vid den intresseavvägning som ska göras. Våra förslag a–f i rutan ovan kommenteras här nedan. a) frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik och biluthyrning Vi anser att det uttryckligen ska anges att Transportstyrelsen får behandla uppgifter om behandlingen behövs för frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik eller biluthyrning. Med yrkesmässig trafik avses detsamma som i 1 kap. 1 § YTL. Den yrkesmässiga trafiken kan bedrivas som linjetrafik, taxitrafik, beställningstrafik med buss och godstrafik (1 kap. 3 § YTL). Även internationella vägransporter omfattas (se bl.a. 4 kap. YTL). Det är Transportstyrelsen som prövar frågor om utfärdande av trafik- tillstånd, transportstillstånd och tillstånd enligt 4 kap. 5 § andra stycket YTL. Transportstyrelsen beslutar även om återkallelse av trafiktillstånd och transporttillstånd eller meddelar varning. Med biluthyrning avses detsamma som i lagen (1998:492) om biluthyrning, dvs. yrkesmässig uthyrning av bilar och terräng- motorfordon utan förare än . Det är Transportstyrelsen som utfärdar tillstånd till uthyrningsrörelse och som också beslutar om återkallelser av tillstånd eller meddelar varning. Vi vill framhålla att frågor om taxiförarlegitimation behandlas inom ramen för behörighetsdatabasen och frågor om färdskrivar- kort inom ramen för tillsynsdatabasen. b) frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om över- lämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande och godkännande av personal Vi anser att det som ett särskilt ändamål bör anges att Transport- styrelsen får behandla uppgifter om behandlingen behövs för frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning. Yrkesmässig utbildning sker i form av introduktions- utbildning (4 kap. 7 § första stycket 4 KKL), riskutbildning (3 kap. 4 a § KKL), utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och Särskilda bestämmelser om tillståndsdatabasen terränghjulingar (lagen [2009:121] om utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar) och yrkesförar- kompetensutbildning (8 kap. 1 § YKL). Yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet bedrivs i trafikskola (se lagen [1998:493] om trafikskolor). Det är Transportstyrelsen som prövar frågor om tillstånd att bedriva dessa utbildningar. Transportstyrelsen beslutar även om återkallelse av tillstånden och meddelar varning. Transportstyrelsen behöver också behandla uppgifter när det gäller överlämnande av rätten att anordna prov. Förarprovet för ett förarbevis består av ett kunskapsprov (4 kap. 20 § KKL). Den som avlägger ett förarprov för förarbevis får avlägga det inför den fysiska eller juridiska person till vilken Transportstyrelsen har överlämnat rätten att anordna kunskapsprov (3 kap. 10 a § KKF och 5 § lagen [2009:121] om utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar).