sou · GZB33 · 2011-01-26 00:00:00 — Den omfattar även vissa studerande som utsätts för särskilda risker under sin utbildning. Regler om försäkringen finns huvudsakligen i 38-42 kap. SFB. Ersättning utgår bl.a. i form av sjukpenning och livränta. Sjukpenningen betalas ut på samma sätt som vid annan sjukdom och utges om den försäkrade inte har rätt till sjukpenning från sjukförsäkringen. Livränta syftar till att täcka den inkomstförlust den försäkrade gör på grund av skadan och utgör skillnaden mellan den inkomst den försäkrade skulle ha haft utan skadan och den inkomst den försäkrade beräknas få med skadan. Ersättning kan utbetalas om arbetsskadan har gjort att förmågan att skaffa sig inkomst genom arbete blivit nedsatt med minst 1/15. Inkomstförlusten måste vara minst en fjärdedel av prisbasbeloppet och täcker inkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp. Livräntan kan vara tidsbegränsad eller utgå tills vidare och är subsidiär i förhållande till annan ersättning. Ersättning kan i vissa fall även utbetalas för sjukvård utom riket, för tandvård, för särskilda hjälpmedel och för nödvändiga resor. Om den försäkrade avlidit finns möjlighet att få ersättning för begravningskostnader m.m., och efterlevande kan få livränta. beslutar om ersättning efter utredning. Den försäkrade måste själv ansöka om ersättning, även om arbetsgivaren eller skolan anmäler en eventuell arbetsskada. Ett begrepp som används i detta sammanhang är visandedag, vilket avser den dag då en arbetsskada har visat sig. Det kan vara som den försäkrade är sjukskriven på grund av skadan eller den dag en läkare konstaterar skadan. Visandedagen är av betydelse för fastställande av tidpunkten för skadans uppkomst. Den som bl.a. fullgör sin totalförsvarsplikt, medverkar i räddningstjänst, är intagen på kriminalvårdsanstalt eller utför samhällstjänst eller ungdomstjänst har under vissa förutsättningar rätt till ersättning av staten vid personskada. Denna rätt följer av 43 kap. SFB och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Ersättning ur personskadeskyddet förutsätter ansökan och kan utges vid sjukdom, bestående nedsättning av arbetsförmågan eller dödsfall. Den kan utgå i form av sjukpenning, särskild sjukpenning, livränta eller livränta och begravningshjälp till efterlevande. försäkrade kan också få ersättning för kostnader för sjukvård och läkemedel. Under vissa förutsättningar har sjömän som tjänstgör på svenskt fartyg rätt till ersättning vid personskada som sjömannen ådrar sig utomlands till följd av olycksfall på grund av krigshändelse. Regler om detta finns i 44 kap. SFB. Ersättningen följer reglerna om arbetsskada (se ovan) och utgår bl.a. i form av sjukpenning och livränta. Ersättning kan även lämnas till efterlevande. Den som fullgör sin totalförsvarsplikt har rätt till vissa förmåner. Regler om detta finns bl.a. i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga och lagen (1991:1488) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret. De förmåner som utifrån dessa bestämmelser ansvarar för är dagpenning och familjebidrag. Dagpenningen är inkomstrelaterad och utbetalas automatiskt den totalförsvarspliktige fullgör sin grundutbildning. Familjebidraget, däremot, förutsätter ansökan och är behovsprövat. Det kan beviljas som bostadsbidrag, familjepenning, näringsbidrag eller begravningshjälp. Annan förmån än dagpenning, familjebidrag, ekonomiskt stöd i form av bidrag och grupplivförsäkring beslutas och betalas ut av den myndighet, den kommun eller det landsting där den totalförsvarspliktige tjänstgör, se 11 kap. 12 § förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga2. Vidare ankommer det på Arbetsförmedlingen att besluta om och betala ut ersättning enligt 8 kap. 4 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. 2 Det är dock endast förmåner som beslutas av , , , , , kommunerna eller arbetslöshetskassorna som omfattas av utredningens uppdrag. Förmåner som betalas ut från andra myndigheter eller från landsting ingår inte i uppdraget. Den som bär på en smitta och därför måste avstå från att arbeta kan under vissa förutsättningar få s.k. smittbärarersättning. Smittbärarersättning kan lämnas i form av smittbärarpenning och resekostnadsersättning. Regler om detta finns i 46 kap. SFB. Smittbärarpenning lämnas med belopp som motsvarar den försäkrades sjukpenning. Ersättning förutsätter ansökan. Den som vårdar en närstående som är svårt sjuk har under vissa förutsättningar rätt till närståendepenning enligt 47 kap. SFB. Närståendepenning kan normalt betalas ut i sammanlagt för en person. Dagarna i närståendepenningen tillhör den som vårdas, inte den som får ersättningen. Om det är flera närstående som vårdar och begär närståendepenning för en och samma person, får dessa därmed dela . Ersättningen motsvarar den försäkrades sjupenning. Föräldrar till barn med sjukdom eller funktionshinder har rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdomen eller funktionshindret behöver särskild tillsyn och vård av föräldrarna eller om det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder uppkommer merkostnader. Regler om vårdbidrag finns i 22 kap. SFB. Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn får den förälder vårdbidraget som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Dock ska i stället halva bidraget betalas ut till var och en av föräldrarna om de båda begär det. En förutsättning för detta är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda tar del i vården av barnet. Den som på grund av sjukdom eller funktionshinder fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid i sådan omfattning att han eller hon behöver extra hjälp för sin dagliga livsföring kan, efter ansökan, ha rätt till handikappersättning enligt 50 kap. SFB. Handikappersättningen kan även avse nödvändig hjälp för att den försäkrade ska kunna förvärvsarbeta eller för betydande merkostnader i annat fall. Handikappersättning kan utgå det år den försäkrade fyller , då rätten till vårdbidrag upphör (jfr. ovan) och betalas ut . Personer som har allvarliga funktionshinder och som därför behöver hjälp mer än för att klara sin dagliga livsföring kan få ersättning för kostnader för personlig assistent, s.k. assistansersättning. Ersättning lämnas endast under förutsättning att den används för köp av personlig assistans eller för kostnader för personliga assistenter. Bestämmelser om detta finns i 51 kap. SFB. Innan fattar beslut utreds hur många timmar sökanden är i behov av assistans. Beviljad ersättning uppgår som utgångspunkt till ett av regeringen fastställt schablonbelopp och betalas ut . Den som önskar assistansersättning ska ansöka om detta hos . Om någon hos en kommun har ansökt om biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, ska kommunen, om den enskilde kan antas ha rätt till assistansersättning, anmäla detta till . I sådant fall ska även utan ansökan pröva frågan om assistansersättning. Ersättningen betalas som utgångspunkt ut till den försäkrade själv. Om den försäkrade har fått biträde av personlig assistent genom kommunen får dock besluta att assistansersättningen ska betalas ut till kommunen i den utsträckning den motsvarar avgiften till kommunen för sådan hjälp. Om den försäkrade till följd av ålderdomssvaghet, sjuklighet, långvarigt missbruk av beroendeframkallande medel eller någon annan liknande orsak är ur stånd att själv ta hand om assistansersättningen, får besluta att ersättningen ska betalas ut till en myndighet eller till någon annan person för att användas till kostnader för personlig assistans till den ersättnings- Utbetalning kan under vissa förutsättningar också göras direkt till den som anordnar assistansen. Personer med funktionshinder och föräldrar till barn med funktionshinder har under vissa förutsättningar rätt till bilstöd enligt 52 kap. SFB. Bidraget, som förutsätter ansökan, avser vissa kostnader relaterade till anskaffning av bl.a. personbil och lämnas i form av grundbidrag, anskaffningsbidrag, anpassningsbidrag samt bidrag för körkortsutbildning. Ersättningens storlek är beroende av den enskildes inkomster och kostnaden för att inköpa och anpassa fordonet. Grundbidrag och anskaffningsbidrag lämnas endast för fordon som anskaffats efter det att ett beslut om rätt till bilstöd har meddelats. Utbetalning kan göras när den försäkrade inkommit med underlag (kvitto, köpeavtal eller liknande) för sina kostnader. Om bilstöd inte har använts från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att stödet kan betalas ut är den enskildes fordran preskriberad. Rätten till bostadsbidrag regleras i 94-98 kap. SFB. Bidrag kan under vissa förutsättningar lämnas till barnfamiljer eller till hushåll utan barn där den försäkrade har fyllt 18 men inte . Storleken på bidraget är beroende av den försäkrades inkomster, boendekostnaden, bostadens storlek och hur många barn som finns i hushållet. Bidraget utbetalas normalt löpande som preliminärt bidrag i slutet av den månad det gäller för. Det preliminära bidraget beräknas efter en uppskattad inkomst. Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Beslutet fattas efter den tidpunkt då taxeringsbeslut senast ska ha meddelats och grundar sig på den då fastställda bidragsgrundande inkomsten. Om avstämningen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag leder till att ytterligare bidrag ska betalas ut, ska det slutliga beloppet dessutom ökas med visst tillägg, baserat på statslåneräntan. Om avstämningen å andra sidan innebär att bidrags- mottagaren ska återbetala för mycket erhållet bidrag, ska i stället en ytterligare avgift tas ut på återbetalningsbeloppet. Bostadsbidrag betalas normalt ut till sökanden. Ansökan som avser makars bostad ska vara gemensam, men om det finns särskilda skäl får ansökan göras av ena maken. På begäran av sökanden får besluta att bidraget ska betalas ut till annan än sökanden. Om det finns synnerliga skäl får på begäran av socialnämnden betala ut bidraget till lämplig person eller nämnden att användas för hushållets bästa. Bostadstillägg till sjuk- och aktivitetsersättning Bostadstillägg är ett inkomstprövat tillägg till vissa andra socialförsäkringsförmåner. Det regleras i 100-103 kap. SFB. Bostadstillägg kan betalas ut till personer med ålderspension, änkepension och särskild efterlevandepension, hustrutillägg, sjuk- eller aktivitetsersättning samt vissa förmåner som motsvarar dessa men som betalas ut enligt lagstiftningen i något land som ingår i EES-området. Av dessa förmåner handlägger sjuk- och aktivitetsersättning. Övriga här angivna förmåner handläggs av . När det gäller ansvaret för bostadstillägg är utgångspunkten att den myndighet som handlägger huvudförmånen, t.ex. ålderspension, också handlägger sådant bostadstillägg som kompletterar ålderspensionen. Det innebär att handlägger de bostadstilläggsärenden som avser personer med sjuk- eller aktivitetsersättning, medan ansvarar för alla övriga ärenden rörande bostadstillägg. ansvarar även för de fall där den som uppbär bostadstillägg erhåller förmåner från både och Försäkringskassan.3 Bostadstillägg beviljas i regel , men om det finns särskilda skäl kan beslutet avse 36 månader. 3 Se prop. 2008/09:202 s. 119. Den som deltar i vissa åtgärder inom de arbetsmarknadspolitiska programmen har rätt till stöd för sin försörjning enligt reglerna i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Ersättningen lämnas i form av utvecklingsersättning till den som fyllt 18 men inte , medan aktivitetsstöd lämnas till den som fyllt . Det är som beräknar och betalar ut aktivitetsstöd och utvecklingsersättning. Stöd för vissa kostnader som avser bl.a. resor, logi och dubbelt boende beräknas och betalas ut av Arbetsförmedlingen. Ersättning för sjukvård m.m. utomlands Personer som omfattas av det svenska hälso- och sjukvårdssystemet har enligt EG-fördraget rätt att anlita hälso- och sjukvård samt tandvård i ett annat land inom EU/EES-området. Om de själva betalat kostnaderna för vården har de under vissa förutsättningar rätt att få utgifterna ersatta genom sjukförsäkringen eller tandvårdsstödet. Sådan ersättning betalas ut av . kan också betala ut ersättning för viss sjukvård enligt gränssjukvårdsförordningen (1962:390) och för läkarutlåtanden i vissa fall enligt förordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m.m. Ersättning till vissa nyanlända invandrare Arbetsförmedlingen prövar frågor om etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. Övrig ersättning enligt förordningen prövas av , som också betalar ut all ersättning enligt förordningen. Ersättningen behandlas även i avsnitt 2.6. 2.2Förmåner som handläggs av Inkomstpension är en inkomstgrundad pension som baseras på de pensionsrätter den försäkrade har tjänat in. En försäkrad som är född eller senare har rätt till inkomstpension om han eller hon har en pensionsbehållning. Hur mycket som kan betalas ut i inkomstpension beror på hur mycket som har betalats in den försäkrade har arbetat och hur inkomstutvecklingen har varit i samhället. Man kan även få pensionsrätter för tid då man vårdat små barn, studerat, fullgjort plikttjänst eller haft sjuk- och aktivitetsersättning, se vidare 62 kap. SFB. Den som är född får en del av sin ålderspension som tilläggspension. Personer födda eller tidigare får hela sin inkomstgrundade pension i form av tilläggspension. Tilläggspensionen är en inkomstgrundad pension som baseras på de pensionspoäng den försäkrade har fått under de år han eller hon har arbetat. Tilläggspensionen ersätter ATP och folkpension som fanns i det gamla pensionssystemet, se vidare 63 kap. SFB. Systemet med premiepension är en försäkringslösning som grundar sig bl.a. på att medel som motsvarar fastställd pensionsrätt för premiepension fonderas. Det innebär att pensionernas storlek är beroende av värdeutvecklingen på de fonderade medlen. Den enskilde pensionsspararen har möjlighet att själv bestämma om förvaltningen av de medel som fonderas för hans eller hennes räkning. kan spararen välja att antingen låta tillgodohavandet på premiepensionskontot vara placerat i fondandelar (fortsatt fondförsäkring) eller begära en övergång till traditionell försäkring. När premiepensionen tas ut, kan pensionen kompletteras med ett efterlevandeskydd som vid pensionsspararens död betalas ut livsvarigt till make eller sammanboende. Den som saknar eller har en låg inkomstgrundad pension kan, enligt bestämmelserna i 65-67 kap. SFB, få garantipension från och med den månad han eller hon fyller . Pensionen syftar till att tillförsäkra den pensionsberättigade en pension med viss miniminivå. Pensionen i sin helhet (inkomstpension, tilläggspension, premiepension och garantipension) betalas normalt ut till den pensionsberättigade en gång . En förälder som har vårdat ett sjukt eller funktionshindrat barn och som därmed avstått från förvärvsarbete har under vissa förutsättningar rätt till ett särskilt pensionstillägg till ålderspensionen, tilläggspensionen eller garantipensionen. Bestämmelser om detta finns i 73 kap. SFB. Bestämmelser om äldreförsörjningsstöd finns i 74 kap. SFB. Äldreförsörjningsstödet är ett stöd till den som fyllt om inte de andra pensionsförmånerna räcker till. Det betyder att den pensionsberättigade måste ta ut andra förmåner han eller hon har rätt till innan äldreförsörjningsstödet kan komma i fråga. Det gäller inkomstgrundad ålderspension, garantipension, bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg. Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Rätten till efterlevandepension och efterlevandestöd till barn regleras i 75-85 kap. SFB. Efterlevandepension delas in i barnpension, omställningspension och änkepension. Dessutom kan omställningspension och änkepension under vissa förutsättningar kompletteras med garantipension. Garantipensionen fungerar då som en utfyllnad till omställningspensionen eller änkepensionen och syftar till att garantera den pensionsberättigade en ersättning med viss miniminivå. Utbetalningsreglerna som gäller för inkomstgrundad ålderspension och garantipension tillämpas i princip även för efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Ersättningen betalas därmed normalt ut till den enskilde. Om barnet som får barnpension är betalas pensionen till förmyndaren. Barn får barnpension om en eller båda föräldrarna avlider. Barnpensionens storlek beror på den avlidne förälderns inkomst. Ett barn som får låg eller ingen barnpension kan få en förmån som benämns efterlevandestöd till barn. Barnpension och efterlevandestöd till barn betalas ut och kan normalt utges från och med den månad då dödsfallet inträffade. Omställningspension betalas ut till efterlevande make som inte uppnått och som stadigvarande bodde med sin partner vid dödsfallet. De ska ha sammanbott eller ha barn . Omställningspensionen betalas som utgångspunkt ut . Änkepensionen är ett stöd till efterlevande maka som i princip avskaffades 1990. En kvinna som var gift med den avlidne innan lagen ändrades kan dock under vissa förutsättningar fortfarande få änkepension. Bostadstillägg är ett inkomstprövat tillägg till vissa andra socialförsäkringsförmåner. Det regleras i 100-103 kap. SFB. Bostadstillägg kan betalas ut till personer med ålderspension, änkepension och särskild efterlevandepension, hustrutillägg, sjuk- eller aktivitetsersättning samt vissa förmåner som motsvarar dessa men som betalas ut enligt lagstiftningen i något land som ingår i EES-området. Av dessa förmåner handlägger sjuk- och aktivitetsersättning. Övriga här angivna förmåner handläggs av . När det gäller ansvaret för bostadstillägg är utgångspunkten att den myndighet som handlägger huvudförmånen, t.ex. ålderspension, också handlägger sådant bostadstillägg som kompletterar ålderspensionen. Det innebär att handlägger de bostadstilläggsärenden som avser personer med sjuk- eller aktivitetsersättning, medan ansvarar för alla övriga ärenden rörande bostadstillägg. Om en försäkrad har avlidit till följd av arbetsskada kan ersättning lämnas i form av begravningshjälp eller efterlevandelivränta. Detta gäller även om en försäkrad har avlidit till följd av skada som omfattas av reglerna om statligt personskadeskydd eller krigsskadeersättning till sjömän. Bestämmelser om begravningshjälp och efterlevandelivränta finns i 87 och 88 kap. SFB. Begravningshjälp lämnas med belopp som motsvarar av prisbasbeloppet vid tiden för dödsfallet. Efterlevandelivränta lämnas i form av barnlivränta eller omställningslivränta. De här nämnda förmånerna handläggs av enligt 75 kap. 5 § SFB. Övriga ärenden rörande arbetsskadeersättning, statligt personskadeskydd och krigsskadeersättning till sjömän handläggs av (se genomgången ovan). 2.3Förmåner som handläggs av Studiestöd i form av studiehjälp och studiemedel regleras i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Förutsättningarna för studiehjälp anges framför allt i 2 kap. studiestödslagen. Studiehjälp är avsedd för yngre personer. Något förenklat kan sägas att studiehjälpen är avsedd för gymnasiestuderande. Studiebidrag lämnas oavsett behov och för studier både inom och utom . Inackorderingstillägg och extra tillägg lämnas efter behovsprövning. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Till studerande som har vårdnaden om barn utgår också tilläggsbidrag. Vidare kan tilläggslån utgå. Förutsättningarna för studiemedel anges framför allt i 3 kap. studiestödslagen. Studiemedel betalas i huvudsak ut till studerande . Studiemedel lämnas i relation till omfattningen av studierna. Om den studerandes inkomster överstiger ett s.k. fribelopp reduceras studiemedlen. Den studerandes rätt till studiemedlen kontrolleras när inkomsttaxeringen är klar. Till skillnad från studiebidraget ska studielånet betalas tillbaka. Återbetalningen regleras i 4 kap. Återbetalningen av studielånen ska påbörjas när det vid ingången av ett kalenderår har gått efter utgången av den senaste tidsperiod för vilken låntagaren fått studiestöd. Lånet och tillhörande ränta betalas med ett visst belopp som fastställs för varje kalenderår. Bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor Enligt förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor kan svenska medborgare få bidrag för dagliga resor mellan bostaden och skolan om färdvägen överstiger ett visst avstånd och det är fråga om studier utomlands. Frågor om bidraget prövas av CSN. Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. Flyktingar och vissa andra utlänningar kan få lån till hemutrustning om de är i behov av det. Lånet kallas vanligtvis hemutrustningslån. Det får beviljas om de förutsättningar som anges i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar är uppfyllda. CSN fastställer en amorteringsplan för varje låntagare. Enligt 8 § i den nämnda förordningen ska lån som avser makars eller motsvarande gemensamma hushåll vara gemensamt. Ansvaret för återbetalningen är då solidariskt. Bidrag till funktionshindrade elever i gymnasieskolan Elever med vissa former av funktionsnedsättning kan ha rätt till bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidraget behovsprövas och administreras av CSN. Bidraget omfattar skäliga kostnader för bl.a. resor, kost och logi när eleven tillfälligt vistas på en utbildningsort som inte är hemorten. Föräldrar med barn och vissa likställda som är beroende av teckenspråk har under vissa förutsättningar rätt till bidrag för teckenspråksutbildning. Reglerna för detta finns i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Förordningen omfattar både ersättning till deltagare i utbildningen och till de som anordnar sådan utbildning. Ersättningen till föräldrar som deltar i teckenspråksutbildning utges dels i form av en viss fastställd timersättning, dels som resekostnadsersättning. Enligt 21 § första stycket i den angivna förordningen betalas ersättningen ut efter rekvisition av deltagaren. Ersättning till deltagare beslutas och betalas ut av CSN, se 19 §. Ansvaret för bidrag till anordnare av teckenspråksutbildning åvilar andra myndigheter än CSN. 2.4Förmåner som handläggs av Bistånd till asylsökande m.fl. Enligt 13 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. lämnas bistånd till asylsökande m.fl. i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. har ansvaret för att bistånd lämnas, men i vissa undantagsfall har kommunen ett ansvar. Biståndet lämnas till den enskilde under vissa i 8-12 §§ närmare angivna förutsättningar. Ytterligare bestämmelser finns i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Utlänningar som har uppehållstillstånd i och som väljer att återvända till sitt tidigare hemland kan under vissa förutsättningar – bl.a. ska utlänningen sakna egna medel – få s.k. återvandringsbidrag. Detta regleras i förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land. Avsikten med bidraget är att ge ersättning för skäliga resekostnader och bidraget betalas ut i samband med att den som beviljats bidraget reser ut från . 2.5Förmåner som handläggs av kommunerna Den som omfattas av sjukförsäkringen har rätt till ersättning för resekostnader vid vissa sjukresor. Det gäller bl.a. resor i samband med öppen hälso- och sjukvård som anordnas av staten, ett landsting eller en kommun som inte ingår i ett landsting. Rätten till ersättning följer av lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor. Enligt 3 § prövas frågor om ersättning enligt lagen av den sjukvårdshuvudman inom vars område sökanden är bosatt. Ersättningen beräknas enligt de grunder som bestäms av sjukvårdshuvudmannen.