sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Av vår uppföljning av försöksverk- samheten framgår att handledarnas deltagande i de utbildningar Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag som ges är begränsat. Så få som av handledarna uppges ha fullföljt en handledarutbildning. Betydligt fler har dock till viss del genomgått en handledarutbildning. Orsakerna tycks i hög ut- sträckning handla om förberedelser, anpassning, tid och kommu- nikation främst från skolans men ibland också från arbetsplatsernas sida. En obligatorisk handledarutbildning riskerar enligt regeringens bedömning att minska arbetsgivarnas intresse för att ta emot lär- lingar. Det är också osäkert om en obligatorisk handledarutbild- ning skulle ge önskad effekt och därför lägger inte regeringen något sådant förslag. Frågan om handledarnas kompetens är dock så cen- tral för utbildningens kvalitet att regeringen avser att följa utveck- lingen noga. Kommittén vill gärna framhålla att det upplägg till obligatorisk handledarutbildning som Kommittén förespråkat innebar att se handledarutbildningen i två(eller flera) steg, där den första delen är en orientering om de ramar som gäller för gymnasial lärlingsutbild- ning, ungefär motsvarande de avsnitt som reglerats i den särskilda förordningen om statsbidrag till handledarutbildning som har gällt under försöksverksamheten. Del två skulle innehålla mer av yrkes- relevant handledningsinstruktion som lämpligen kan vara bransch- specifik, ungefär som den Kommittén samarbetat med om. Alla de branschorganisationer och företag vi träffat och en klar majoritet av de nationella programråden menar att en kort obliga- torisk handledarutbildning bör finnas. Kanske begreppet hand- ledarintroduktion är mer adekvat för denna verksamhet. På varje arbetsplats som tas i anspråk för gymnasial lärlingsutbildning ska därför någon person ha genomgått en orienterande handledarintro- duktion, som anordnas genom skolans försorg. En sådan bör kunna ges en flexibel utformning eftersom förutsättningarna kan se olika ut Utbildningen bör bl.a. omfatta grundläggande faktorer som gym- nasieskolans styrdokument, betyg och bedömning samt samarbets- former. Utbildningen bör bl.a. omfatta grundläggande faktorer som gymnasieskolans styrdokument, betyg och bedömning samt samar- betsformer. Handledare bör delta i introduktionen varje gång en ny lärling/lärlingsomgång tas emot på arbetsplatsen för att hålla sig uppdaterad på de senaste styrdokumenten och arbetssätten. Kom- mittén anser att företag som inte kan avsätta en till en sådan introduktion knappast har förutsättningar att på ett kvali- Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag tativt sätt genomföra en period med minst 50 veckors lång yrkes- utbildning. Som vi tidigare redovisat (se 5.5.2) finns därutöver behov av en mer omfattande handledarutbildning, som är branschanpassad och tar fasta på metodik och yrkeskompetenser. Nationella lärlingskommittén föreslår därför att bör få i uppdrag att arbeta fram riktlinjer och innehåll för en kort och obligatorisk introduktion för handledare inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Detta bör ske efter samråd med de nationella programråden. Möjligheten att vidareutveckla redan befintligt webbaserat utbildningsmaterial bör prövas. Deltagande i handledar- introduktion bör också vara en förutsättning för beviljande av stats- bidrag. Därutöver behövs en mer omfattande handledarutbildning, som är branschanpassad och tar fasta på metodik. 8.4Samverkansorgan på lokal nivå Lärlingsråden ska vara en garant för att lärlingsutbildningen upp- fyller högt ställda krav på kvalitet och likvärdighet. Försöks- verksamheten har därför haft tydliga regler för rådens verksamhet. Som Kommittén tidigare konstaterat kan frågan om lärlingsrådens framtid och därigenom våra tidigare förslag nu te sig något över- spelad. Genom beslut har kravet på särskilda lärlingsråd tagits bort. I stället ska det lokala samrådet mellan skola och arbetsliv ske inom ramen för programråden, som åter blir ett obligatoriskt inslag i gymnasieskolan. De lokala programråden har emellertid inte alls samma uttryck- liga ansvar för att organisera skolornas utbyte med arbetsplatserna som lärlingsråden hade. Programråden har inte heller något särskilt fokus på lärlingsutbildningen. Det finns därigenom enligt Kom- mitténs bedömning en betydande risk att de generella problem kopplade till kvalitetssäkringen och arbetslivets engagemang inom lärlingsutbildningen, som vi har kunnat urskilja i vår undersökning, kommer att kvarstå framöver. Det vore olyckligt om inte erfaren- heterna från Kommitténs studier och slutsatser om framgångs- faktorer togs till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet. De kan lyftas över till programråden som bör bli aktiva samverkansorgan för all yrkesutbildning och inte bara ett informationsforum. Nationella lärlingskommittén föreslår därför att bör få i uppdrag att ta fram föreskrifter om programrådens samman- Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag sättning och funktion och att Skolinspektionen får i uppdrag att följa utvecklingen av formerna för samråd mellan skola och arbets- liv inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Uppföljningen bör resultera i en bedömning om samverkansformerna är tillräckliga för att säkerställa den nödvändiga dialog mellan skola och arbetsliv som är förutsättningen i en långsiktigt högkvalitativ gymnasial lärlings- utbildning. 8.5Behov av ett nationellt råd för kvalitetsfrågor samt ett nationellt system för kvalitetssäkring av yrkesutbildningen Uppbyggnaden av gymnasial lärlingsutbildning är en process som bör få ta tid. Det visar erfarenheterna från som införde ett lärlingssystem. Vi föreslår i detta slutbetänkande liksom i vårt förra delbetänkande en viss fortsatt reglering av verksamheten i första hand i syfte att ge lärlingsutbildningen en högre kvalitet. En sådan utveckling kommer på nationell nivå att kräva en samord- nande hand. Flera länder har utvecklade nationella system för kvali- tetssäkring av yrkesutbildning, bl.a. för att garantera nationell lik- värdighet och anställningsbarhet inom aktuella yrkesområden. Ett sådant system bör naturligtvis omfatta all yrkesutbildning, men behoven är för lärlingsutbildningens del speciellt stora. Lärlings- utbildningen inrymmer stor flexibilitet och betydande lokalt fri- utrymme vilket gör den mer sårbar ur kvalitetssynvinkel. Även om nationella programråd nu har inrättats och fyller en viktig funktion kan enligt Kommittén finnas behov av att skapa ett samrådsorgan på övergripande nationell nivå för kvalitetsfrågor inom yrkesutbildningen och särskilt lärlingsverksamheten åtminstone . Ett sådant organ, för- slagsvis benämnt Nationella rådet för kvalitetsfrågor inom yrkes- utbildningen skulle i samband med Nationella lärlingskommitténs avveckling kunna inrättas inom och inne- hålla företrädare för utbildningsmyndigheter och arbetsmarknadens organisationer som är aktiva inom yrkesutbildningsområdet. Om intresse finns från arbetslivets företrädare bör det övervägas att de ska vara i majoritet och ha ordförandeposten och därmed tydlig- göra sitt engagemang. Enligt vad Kommittén har vissa branscher redan börjat ta fram egna kriterier för kvalitetsbedömning och certifieringssystem för Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag företag som tar emot elever. Därför behövs på operativ nivå anvis- ningar för kvalitetssäkring av arbetsplatsförlagt lärande och för skolors och stöd för huvudmännens egenkontroll. Detta är frågor som enligt Kommitténs bedömning behöver involvera flera utbild- ningsmyndigheter. I samband med att ser över arbetsformerna för sina nationella programråd förefaller det naturligt att ta upp en syste- matisk diskussion med branscherna om att: utveckla kriterier för godkännande av arbetsplatser som tar emot lärlingar. utveckla ett system för uppföljning och utvärdering av yrkes- utbildning, särskilt lärlingsinriktningen där parterna ges ett be- tydande inflytande anvisningar för huvudmännens egenkontroll av utbildningen, både avseende den arbetsplatsförlagda delen och helheten. Skolinspektionen bör inom ramen för sina uppdrag avseende in- spektion och kvalitetsgranskning lägga ökad vikt vid yrkesutbild- ningen, och särskilt den arbetsplatsförlagda delen, inklusive lärlings- utbildning. Nationella lärlingskommittén föreslår att förutsättningarna för att etablera ett nationellt råd för kvalitetssäkring av yrkesutbildning undersöks i samband med att Nationella lärlingskommittén avveck- las. Ett sådant samrådsorgan kunde vara direkt knutet till utbild- ningsdepartementet och ha till uppgift att arbeta med övergripande kvalitetsfrågor inom yrkesutbildningen och särskilt lärlingsverksam- heten åtminstone . Rådet kan utgöra ett forum där företrädare för arbetsmarknadens organisationer, i likhet med i andra lärlingsländer, kan ta initiativ och få mer in- flytande över utbildningen. Ett sådant råd, som också ska innehålla skolmyndigheterna, ska värna om lärlingsformens kvalitet och sär- art men också bevaka yrkesutbildningens specifika förutsättningar och behov. Nationella lärlingskommittén föreslår dessutom att får i uppdrag att ta fram generella anvisningar för kvalitetssäkring och uppföljning av arbetsplatsförlagt lärande samt för huvudmännens egenkontroll. Skolinspektionen bör inom sitt ansvarsområde stärka kvalitets- granskning och inspektion avseende yrkesutbildning och särskilt Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag det arbetsplatsförlagda lärandet, inklusive gymnasial lärlingsutbild- ning. För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd fordras en nära och väl utvecklad regional och lokal samverkan mellan skol- huvudmännen och de branscher/företag som ska ta emot och ut- bilda lärlingar. I våra direktiv (Dir 2008: 106) finns uppdraget att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional sam- verkan. , kommunalförbund, samverkansavtal och regionala nätverk utgör olika former för regional samverkan. Aktörerna har själva definierat vilka som ingår i den regionala samverkan kring lärlingsutbildningen. Den geografiska regionen är ibland en grund för samverkan men eftersom samverkansaktörerna är skolhuvud- män och branschorganisationer som har olika geografiska indel- ningar blir det i många fall fråga om funktionella regioner. Med funktionell region avses en region som definieras av aktörerna själva utifrån praktiska lösningar för samverkan. Drivkrafter, motiv och former för regional samverkan inom lär- lingsutbildning måste komma från de insedda behoven. Flera bransch- organisationer efterfrågar ett helhetsperspektiv på behovet av kompe- tens som bör omfatta alla utbildningsformer både inom och utanför gymnasieskolan, målen är detsamma och arbetslivets möjligheter att påverka bör gälla helheten. Genom regional samverkan kan man med gemensam planering och resursutnyttjande kvalitetssäkra utbildningen. Dessutom kan man med fördel hantera frågor kring marknadsföring av utbildningen, avtal, handledarutbildning samt att gemensamt arbeta med kurs- innehåll. Det bör även finnas utrymme för att hantera praktik- platstillgången i regionen för att underlätta kontakter mellan före- tag och skola. Uppdraget till de regionala kompetensplattformarna bör även kunna inrymma att övergripande samordna och agera knut- punkt för yrkesutbildning, såväl gymnasial som inom vuxenutbild- ning samt yrkeshögskola. Tankar i denna riktning har vi noterat vid möten med länsstyrelser, regionförbund och skolhuvudmän. har i ett remissyttrande till regeringen avseende lär- lingsutbildning föreslagit att myndigheten bör få i uppdrag att vidare utreda frågan om hur regional samverkan kan förstärkas. Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag Nationella lärlingskommittén instämmer i förslag och vill särskilt betona vikten av att utgå från gemensamma frågor och utmaningar, t.ex. anskaffning av praktik- och lärlingsplatser och samutnyttjande av yrkeslärarresurser i utvecklingsarbetet. Uppdraget till de regionala kompetensplattformarna bör även kompletteras med ett övergripande ansvar för att initiera regionala diskussioner om samordning av yrkesutbildning, inom såväl gymnasial ung- doms- som vuxenutbildning som yrkeshögskola. Finansieringen av yrkesutbildningen som system och speciellt av den gymnasiala lärlingsutbildningen är av stort intresse ur många aspekter. Det påverkar utbildningsutbudet och dess kvalitet och på även arbetskraftsförsörjningen inom stora delar av svenskt arbetsliv. Hur skolhuvudmännens intresse att organisera lärlingsspåret och företagens intresse att ställa platser till förfogande ser ut be- stämmer möjligheterna och takten i att utöka antalet lärlingsplatser. Var kommer efterfrågan att finnas, hos utbildningsanordnare och elever eller hos företagen. Förutsättningarna för de olika bransch- erna är dock väldigt skiftande. Det har redan till viss del också visat sig när vi diskuterar branschorganisationernas engagemang. I slut- änden är det också företagen som betalar för branschernas aktivitet De förändringar av statsbidragets fördelning som vi har belyst och föreslagit i våra tidigare betänkanden har också resulterat i ändringar. uppföljning visar också på att det har fått avsedd effekt. I tidigare försöksverksamheter av liknande karaktär har intresset att delta sjunkit då det extra statsbidraget minskat eller tagits bort helt. Vi ser i likhet med därför behovet av en mer långsiktig och genomarbetad lösning i syfte att stödja kvali- teten i det arbetsplatsförlagda lärande. Oavsett om det sker inom ramen för gymnasial lärlingsutbildning eller skolförlagd yrkesut- bildning. Nationella lärlingskommittén föreslår därför att ges i uppdrag att jämföra och analysera kostnader för gymnasial lärlings- utbildning i förhållande till skolförlagd yrkesutbildning, samt ut- reda modeller för ett gemensamt system för riksprislista anpassat till yrkesprogrammens båda studieupplägg. Nationella lärlingskommittén vill också påpeka behovet av till- skjutande stödresurser utöver själva statsbidraget för utveckling av Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag den gymnasiala lärlingsutbildningen. Utbildningsformen är helt ny och förutsätter implementeringsstöd vilket i förhållande till stor- leken på statsbidraget uppskattningsvis är marginellt. 8.8Slututvärdering av lärlingsförsöket tre Enligt uppfattning är det viktigt att fortsatt att göra särskilda studiet för att belysa lärlingsutbildningens utveckling inom ramen för den reformerade gymnasieskolan och fortsätta följa arbetet i fråga om samrådsorgan samt hur utbildningen kan kvali- tetssäkras. Som tidigare framhållits har Kommittén under sin man- datperiod ej haft möjlighet att göra alla uppföljningar som varit önskvärda. Den viktigaste och kanske mest intressanta frågan hinner Kommittén dock bara initialt belysa under vår mandattid, sen får andra ta vid. Det gäller frågan om lärlingseleverna får jobb inom de yrken de har utbildat sig i och hur förhåller de sig i detta avseende till elever som gått en huvudsakligen skolförlagd utbildning? Nationella lärlingskommittén föreslår att ges i upp- drag att slututvärdera lärlingsförsöket efter det tredje året (då lär- lingskommittén upphört) och eleverna kommer ut i arbetslivet och jämföra med elever som följt de mer skolförlagda utbildningarna. 8.9Information om lärlingsutbildningens möjligheter av företagen i vår studie uppger att de har fått information om försöksverksamheten. Flertalet av dem som fått in- formation, eller , har fått denna via skola eller kommun. Information har även nått ut via branschorganisationer eller någon myndigheter. med färre än 20 anställda har i lägre grad än stora och medelstora företag fått information om försöks- verksamheten. Trots att informationen inte nått fram uppger av företagen/organisationerna att de har ganska eller mycket stora möj- ligheter att ta emot lärlingar. Om man ser till målpopulationen mot- svarar detta ca 80 000 arbetsplatser. Detta öppnar en betydande potential för framtida gymnasial lärlingsutbildning. Under förut- sättning att den görs känd. Nationella lärlingskommittén föreslår att resurser avsätts för in- formation om lärlingsutbildning till företag och organisationer. Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag Främjande insatser behövs också för att öka rekryteringen till yrkes- utbildning. 8.10Behov av mer forskning inom yrkesutbildningsområdet Även inom universitet och högskolor, lärarutbildning och forsk- ning behöver, som vi tidigare redovisat, mer uppmärksamhet och större resurser riktas mot yrkesutbildning. När det nu sker en större betoning av lärande i arbetslivet behövs mer forskning om förut- sättningar och möjligheter för detta. Om detta lärande ska öka i omfattning behövs insatser om hur man lär i arbetslivet, samspelet med handledare och hur yrkeslärarens roll därvid kommer att på- verkas. Det behövs också forskning om den arbetsplatsförlagda utbildningens intressenter och styrning på en mer övergripande institutionell nivå. Under vilka förutsättningar kan man engagera företag och partsorganisationer i utbildningen och hur kan man förmå dessa aktörer att ta ett större ansvar för yrkesutbildningen? Nationella lärlingskommittén föreslår att Regeringen som ett stöd till det fortsatta implementeringsarbetet vidtar åtgärder för att främja forskning inom yrkesutbildningen främst avseende lärande i arbets- livet och dess förutsättningar. 8.11Hur kan branscherna medverka till ökad kvalitet Vid Kommitténs seminarier har vi gett branscherna och yrkes- nämnderna möjlighet att diskutera och sammanfatta sina erfaren- heter av lärlingsutbildning, ge goda exempel men också lyfta fram generella synpunkter och reflektioner. Det finns olikheter mellan utbildningar och branscher som bygger på olika erfarenheter, det är därför naturligt att olika branscher har olika behov, tradition och inställning till lärlingsutbildning. En självklar slutsats blir att ställa frågan hur branscherna på ett mera aktivt sätt kan medverka till en ökat kvalitet i yrkesutbildningen och i den gymnasiala lärlings- utbildningen i synnerhet. Våra tidigare förslag om nationellt kvali- tetsråd öppnar här nya möjligheter. Branschorganisationer och yrkesnämnder utgör ett viktigt inslag i och i programråd, men de har även betydelse på utbildningsnivå genom att stötta skolor Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag och företag med lärlingsutbildning inom sina respektive bransch- områden. Deras engagemang är viktigt för att kvalitetssäkra och utveckla den gymnasiala lärlingsutbildningen, på såväl nationell, re- gional som lokal nivå. Flera branscher och yrkesnämnder gör vik- tiga insatser genom att utveckla elev- och handledarstöd, samt gen- om att erbjuda handledarutbildning och kvalitetssäkring med mera. Branscherna kan hjälpa skolorna med kontakterna med arbetslivet, och bidra till att kompetensutveckla yrkeslärare kring bland annat lärlingsutbildning. Vissa branscher har lång erfarenhet av lärlingsut- bildning i egen regi och har goda erfarenheter att förmedla till skolorna, medan andra branscher satsat på att utveckla nya stöd- material och samverkansmodeller i samverkan med skolor och ut- bildningsanordnare. Flera branscher har utvecklat yrkesprov som garanti för kvalitetssäkring av utbildningen, vilka i högre grad bör användas av skolorna. Gymnasial lärlingsutbildning är nytt och fort- farande inte helt etablerat och fullt ut accepterat av alla branscher, så det är en fortsatt viktig fråga att skapa fora där branscherna kan få inflytande över sina gymnasiala lärlingsutbildningar. Det är också viktigt att ha branscherna i åtanke vid resurstilldelning för drift och utveckling, för att säkra deras viktiga engagemang. Det bör vara möjligt även för branscher och yrkesnämnder att söka bidrag för utvecklingsprojekt inom ramen för våra förslag om nationellt stöd- och utvecklingsarbete kopplat till kvalitetssäkring av gymnasial lärlingsutbildning via det föreslagna nationella rådet för kvalitetssäkring. Det bör också vara möjligt för branscherna att samverka med företag och skolor kring utbildningssatsningar, exempelvis genom att skolor och företag ges möjlighet att avsätta medel ur särskilda stadsbidrag och ur skolpengen åt branscherna. Nationella lärlingskommittén föreslår att yrkesnämnder och branschorganisationer i det fortsatta implementeringsarbetet ges större utrymme främst avseende lärande i arbetslivet och dess för- utsättningar. Ett sådant inflytande skulle stärkas genom att ge ett starkare mandat för de nationella programrådens arbete inom Skol- verket samt genom att ett nationellt råd för kvalitetsfrågor etable- ras Det bör även vara möjligt för branscher och yrkesnämnder att söka bidrag för utvecklingsprojekt inom ramen för vårt förslag (se 8.12) om nationellt stöd- och utvecklingsarbete, främst avseende lärande i arbetslivet och dess förutsättningar. Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag 8.12Behov av fortsatta stöd- och utvecklingsinsatser Nationella lärlingskommittén har bl.a. haft i uppdrag att ge råd och stöd till företag, lärlingsråd och huvudmän avseende gymnasial lär- lingsutbildning. Vi har också ett vidare uppdrag i våra direktiv i att uppmärksamma utvecklingsbehov inom lärlingsutbildningen. Vid våra överläggningar med företrädare för företag och branschorga- nisationer i flertalet branscher har behoven av fortsatt nationellt stöd varit påtagligt även efter att Kommittén har avvecklats och utbildningen blivit reguljär. Även de brister som Skolinspektionen har noterat och resultaten från våra olika uppföljningar av försöks- verksamheten understryker detta. Nationella lärlingskommittén anser att ett fortsatt stöd- och utvecklingsarbete behövs för att främja yrkesutbildning och lär- lingsutbildning i synnerhet. Goda exempel är Skol- verkets YKSA-projekt (Yrkesutbildningarnas kvalitet – samverkan i skolan och arbetslivet) och samarbetet mellan Yrkesutbildnings- delegationen och Myndigheten för skolutveckling. Ett sådant stöd- och utvecklingsarbetet bör vända sig både till huvudmän och företag/branscher och inriktas på såväl informationsinsatser som åtgärder för att utveckla och höja kvaliteten i utbildningen. Om ett nationellt råd för kvalitetsfrågor(se ovan) skulle etableras kan det hålla samman en sådan satsning där uppdrag kan riktas till skol- myndigheter och branscher men även till att initiera vidare forsk- ningsinsatser inom yrkesutbildningsområdet! Nationella lärlingskommittén föreslår att resurser avsätts för ett stöd- och utvecklingsarbete för att främja yrkesutbildning och lär- lingsutbildning i synnerhet, motsvarande de satsningar på mate- matik och naturvetenskap som gjorts . Det bör utformas som ett paraplyprojekt och kan inrymma flera av de om- råden som Nationella lärlingskommittén har lagt förslag om. Rege- ringen har i Budgetpropositionen aviserat insatser i denna riktning. De lärdomar vi har dragit av lärlingsförsöket pekar, som framgått av våra förslag, på behov av ett fortsatt stöd till att utveckla en hållbar, kvalitetssäkrad utbildning även långt efter att lärlingsutbildningen nu blivit permanent. Litteratur och rapporter: , , (2009/6), Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög? Småföretagsbarometern, (2009/2010) Lärlingsutbildning och entreprenörskap i skolan, – Förutsättningar för företagande och jobb(2010) , Hovlin , (2010) Gymnasial lärlingsutbildning – vad tycker företag och organisationer? Delrapport 1 – Resultat av enkätundersökningen Delrapport 2 – Resultat av intervjuundersökningen of Apprenticeship in 2010 , (2010), Erfarenheter av APU? , , , , (2008), Ungdomars väg från skola till arbetsliv – nordiska erfarenheter , (2008), Reviews of Vocational Education and Training Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning. , Thunborg, (2009) , , (2000), The institutional requirements of apprenticeship: evidence from smaller EU countries, publicerad i , nr.