sou · GZB324 · 2011-03-17 00:00:00 — där p är priset, A är en parameter och e är den kompenserade egenpriselasticiteten. Om e estimeras och x är känt kan man räkna ut A genom kalibrering. Vi betraktar i det här fallet elasticiteten som . Vi kan då beräkna ett uttryck för effektivitetsförlust (dödviktsförlust) i form av Harberger-trianglar. Låt oss normalisera priset före subsidier till 1, så att p = 1- s , och värdet av förbrukningen initialt (då s = 0) blir x = A. Effektivitetsförlusten vid en liten ökning av subsidien s blir då s dpdx dpds ds . är den ändring av efterfrågan som följer av en liten ändring av ds i subsidien. Genom att multiplicera med subsidien (den negativa skattekilen), som är skillnaden mellan kostnad och värdesättning (konsumentens betalningsvilja), finner vi en marginell effektivitetsförlust. Effektivitetsförlusten genom att bestämma subsidien till s* blir då ds = s* -s ds = s* - As (1- s)e -1 ds där vi har använt oss av (). ds = As* (1- s*)e + A - s*)e +1 - A SOU 2011:24 Bilaga 2 I de fall som e = -1 uttrycks effektivitetsförlusten som As* (1- s*)-1 + Aln(1- s*) När initialpriset normaliseras till 1 blir värdet av förbrukningen utan subsidiering px = A . Vi kan därmed räkna ut effektivitetsförlusten mätt i förhållande till värdet av initialförbrukningen genom att dividera uttrycken ovan med A. Några räkneexempel kan illustrera effektivitetsförlusten mätt på detta sätt: Anta att s = 0,1 och e = -1 . Då blir den relativa effektivitetsförlusten 0,01. Anta att s = 0,15 och e = -1 ,5. Då blir den relativa effektivitetsförlusten 0,07. Vid bruk av rimliga parametervärden blir effektivitetsförlusten måttlig. , B., 2004. Consumer Demand and Labor Supply in . , B., 1997. Efterfrågan på tjänster i . Beräkning av efterfråge-elasticiteter och sysselsättningseffekter. Bilaga 2, SOU 1997:17. , B., 2004. Consumer Demand and Labor Supply in . Bilaga 6 till 2005:57. B., Stiglitz J. E., 1980. Lectures on Public Economics, , . B., Stiglitz,. The design of tax structure: direct versus indirect taxation. 6, 55–75. Bergstrom, T., , S., 1996. The political economy of subsidised day care, 12, 443– 458. Boadway, R., Marchand, M., Pestieau, P., 1994. Toward a theory of the direct-indirect tax mix? 55, 71– 88. , , ,V. og Micheletto, L., 2010. Public provision of private goods and non-distortionary marginal tax rates, : Economic Policy 2 (). , M., Meghir, C., 1991, The effects of male and female labour supply on commodity demands. Econometrica 59, 925– 951. , V., 1984. Which commodity taxes should supplement the income tax? 24, 195–220. Economics (2007) Study on reduced VAT applied to goods and services in the Member States of Union. , 6503 DG TAXUD. Corlett, W. J. and Hague, D. (1953). Complementarity and the Excess Burden of Taxation, Review of Economic Studies 21, 21– 30. , I., , M. and , S. (2009). Value Added Tax and Excises in (ed) Dimensions of Tax Design. Background papers for the , , . , J., . and Tuomala, M., 1994, Income tax, commodity taxes and public good provision: A brief guide. Finanzarchiv 51, 472–487. , E. et al., 2010. Revelation of Tax Evasion by Random Audits Report on , Part 2 Rapport 1/2010 fra Frischsenteret, . , L., Klevmarken, A., 1990. Effekter på den private konsumtionen av de indirekta skatternas höjning. I Agell m.fl.: Ekonomiska perspektiv på skattereformen. , L., , J., 1995. Efterfrågan på enkla tjänster. Ekonomisk Debatt, 23(7). Kaplow, L., 2008, The Theory of Taxation and Public Economics, , . Kleven, H. J., Kreiner, Saez, E,. Why can modern governments tax so much. An agency model of firms as fiscal intermediaries. NBER Working Paper 15218. Kleven, H. J., , M., Kreiner, C.T. , Saez, E., 2010. Unwilling or Unable to Cheat? Evidence from a Randomized Tax Audit Experiment in NBER Working Paper 15769. Naito, H., 1999. Re-examination of uniform commodity taxes under a non-linear income tax system and its implication for production efficiency. 71, 165–188. Ognedal, T. et al., 2002. Svart arbeid fra 1980 til 2001, Rapport fra Frischsenteret 3/2002. Pigott J., Whalley, J., 2001. VAT base broadening, self supply, and the informal sector. 91, 1084– 1094. Pirttilä, J., Suoniemi, I., 2010. Public provision, commodity demands and hours of work: an empirical analysis, CESifo Working Paper no. Salanié, B., 2003. The Economics of Taxation, The , MA. SCB, Tidsanvendingsundersökningen 2000/01 SOU, 2005. , SOU 2005:57. SSB, 2002. Tidsbruksundersøkelsen 2000 fra Statistisk sentralbyrå i : Sørensen, P. B., 2007. The theory of optimal taxation: what is the policy relevance? International Tax and 14, 383– 406. Beräkningar av varaktig sysselsättningseffekt I denna bilaga presenteras dels beräkningen av effekten av ökat arbetsutbud, dels beräkningen av effekten på minskad strukturell arbetslöshet. Den totala sysselsättningseffekten av en mervärdesskattesatssänkning på restaurang- och cateringtjänster utgörs av summan av dessa två effekter, och uppgår till knappt 6 000 helårsarbetskrafter. Beräkning av effekten av ökat arbetsutbud I detta avsnitt presenteras de beräkningar och antaganden som ligger till grund för sysselsättningseffekten på knappt 2 500 helårsarbetskrafter till följd av ökat arbetsutbud, som presenteras i kapitel 6. I denna beräkning används ett resultat från Economics rapport (2007). För en presentation av rapporten se avsnitt 6.2.2. Det resultat som används är att av de arbetade timmarna flyttas över från hemarbete till marknadsarbete vid en sänkning av mervärdesskatten på gruppen hushållsnära tjänster . En överflyttning av av de arbetade timmarna i hemarbete till marknadsarbete i innebär en ökning av antalet arbetade timmar på marknaden i den svenska ekonomin med [(792 650/769 744)-1=2,98], se tabell 1 nedan. En sådan förflyttning av arbetade timmar leder till en motsvarande ökning i arbetsutbud. Fördelningen av antalet arbetade timmar mellan marknadsarbete, hemarbete och svartarbete är hämtade från Economics rapport (2007), se tabell 2 i kapitel 6. Tabell 1 Förändringen i det totala antalet arbetade timmar i ekonomin i vid en sänkning av mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster Innan en sänkning av Efter en sänkning av Källa: Economics samt egna bearbetningar. Economics (2007) studerar effekten på antalet arbetade timmar i marknadsarbete vid sänkt mervärdesskatt på hela gruppen hushållsnära tjänster som inte endast innehåller restaurang- och cateringtjänster utan även bl.a. städning, tvättning och reparationer. Eftersom gruppen hushållsnära tjänster innefattar fler tjänster än restaurang- och cateringtjänster krävs att siffran på anpassas till att gälla enbart sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster i . I tabell 2 nedan redovisas vilka parametrar som har använts vid anpassningen av sysselsättningseffekten för att erhålla resultatet att sysselsättningen förväntas öka med 2 500 helårsarbetskrafter till följd av ökat marknadsarbete. För att beräkna hur stor effekt som kan förväntas vid en sänkt mervärdesskatt istället för antas effekterna vara linjära, dvs. effekterna antas vara lika stora vid varje sänkt procentenhet. Ökningen i antalet marknadsarbetade timmar i den svenska ekonomin vid sänkt mervärdesskatt på gruppen hushållsnära tjänster beräknas därmed öka [3,0/10)=0,3], se första raden i tabell 2 nedan. Vid anpassningen skalas effekten på antalet marknadsarbetande timmar ner då det framgår av Economics rapport (2007) att restaurang- och cateringtjänster utgör av gruppen hushållsnära tjänster, se andra raden i tabell Därefter krävs att restaurang- och cateringtjänster ställs i relation till övriga tjänster i gruppen hushållsnära tjänster vad gäller deras möjligheter att förändra fördelningen i antalet arbetade timmar mellan hemarbete och marknadsarbete. Utredningens bedömning är att mindre tid i hemmet frigörs av minskad matlagning i hemmet jämfört med minskat hemarbete för genomsnittet av gruppen hushållsnära tjänster. I tabell 2 redovisas en parameter på 0,2 för potentialen för frigjord tid vid sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster relativt gruppen hushållsnära tjänster. Denna parameter innebär att ökningen i antalet marknadsarbetade timmar, på till följd av en procents sänkning i mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster, skalas ner till en femtedel. Utredningen bedömer vidare att den tid som frigörs av minskad matlagning i hemmet i mindre utsträckning används till marknadsarbete än den tid som frigörs för genomsnittet av gruppen hushållsnära tjänster. I tabell 2 redovisas en parameter på 0,25 för hur stor andel av den frigjorda tiden som används till marknadsarbete vid sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster relativt gruppen hushållsnära tjänster. Denna parameter innebär att den andel av tiden som frigörs vid minskad matlagning i hemmet, som används till marknadsarbete, utgör en fjärdedel av andelen av tiden som kan förväntas användas till marknadsarbete vid sänkt mervärdesskatt på gruppen hushållsnära tjänster. Sammantaget leder dessa bedömningar till att vid en sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster i ökar antalet marknadsarbetade timmar i ekonomin [13*0,3*0,3*0,2*0,25=0,059], se sista raden i tabell 2. Utifrån detta resultat beräknas sedan sysselsättningseffekten i helårsarbetskrafter. För denna beräkning krävs information kring totalt antal marknadsarbetade timmar samt antalet arbetade timmar för en heltidsanställning i . Antalet arbetade timmar i förväntas uppgå till 7 697 miljoner och en heltidsanställning motsvarar , exklusive semester och helgdagar. Sysselsättningsökningen i helårsarbetskrafter kan utifrån denna information beräknas uppgå till knappt 2 500 [((0,06*(7 697*1000000))/ 1 800)= 2 485]. Tabell 2 Parametrar vid, samt resultat av, beräkningen av ökningen i antalet marknadsarbetade timmar i vid sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster Ökningen i marknadsarbetade timmar vid sänkt moms på gruppen hushållsnära Andelen restaurang- och cateringtjänster av gruppen hushållsnära tjänster Potentialen för frigjord tid vid sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster relativt gruppen hushållsnära tjänster Hur stor andel av den frigjorda tiden används till marknadsarbete relativt Ökning i antalet marknadsarbetade timmar vid sänkt moms på restaurang- och Denna beräkning baseras på antagandet att av den tid som läggs på matlagning och inhandling av livsmedel istället används till att köpa restaurang- och cateringtjänster. lägger en person [22 083/60= 368] på att laga mat i hemmet och handla mat, se tabell 3. Tabell 3 Tidsåtgång vid matlagning i hemmet och inhandling av mat för kvinnor respektive män samt för en genomsnittlig individ, i antal minuter Källa: SCB, tidsanvändningsstudie, 2000 förväntas antalet personer i åldern 20–uppgå till omkring 4,45 miljoner. Vid antagandet, att av den tid som läggs på matlagning och inhandling av mat istället används till att köpa restaurang- och cateringtjänster, skulle befolkningen i åldern 20–köpa mer restaurang- och cateringtjänster motsvarande ytterligare cirka och person [368*0,01=3,7]. En rimlig bedömning kan vara att hushållen i genomsnitt till följd av den reducerade mervärdesskatten ökar sin konsumtion av restau- rang- och cateringtjänster med cirka , dvs. exempelvis två restaurangbesök. När hemarbetet minskar frigörs tid som kan utnyttjas för fritid eller marknadsarbete. Köparna av den prisnedsatta tjänsten antas, liksom i beräkningsmetod 1 ovan, till utnyttja den frigjorda tiden till ökat marknadsarbete och resten till fritid. Effekten på arbetsutbudet beräknas i denna metod uppgå till en sysselsättningseffekt motsvarande 2 274 helårsarbetskrafter [ ((368*0,01*4,45)/1 800)*0,25*1000000= 2 274 ]. Siffran på 1 800 i beräkningen motsvarar antalet timmar för en heltidsanställning (exklusive semestrar och helgdagar), dvs. samma siffra som används i beräkningsmetod 1 ovan. Resultat utifrån beräkningsmetod 1 och 2 Beräkningsmetod 1 resulterar i en ökad sysselsättning motsvarande 2 418 helårsarbetskrafter medan beräkningsmetod 2 resulterar i en ökad sysselsättning motsvarande 2 274 helårsarbetskrafter. Slutsatsen blir därmed att sysselsättningseffekten till följd av ett ökat arbetsutbud kan förväntas uppgå till knappt 2 500 helårsarbetskrafter. Beräkning av effekten på minskad strukturell arbetslöshet I detta avsnitt presentera den beräkning och de antaganden som ligger till grund för sysselsättningsökningen på knappt 4 000 personer till följd av en ökad efterfrågan på restaurang- och cateringtjänster, som redovisas i kapitel 6. Översätts denna sysselsättningsökning i helårsarbetskrafter resulterar den i knappt 3 500. Beräkningen baseras på en partiell analys, dvs. hänsyn har inte tagits till effekter i den övriga ekonomin. Vid beräkningen av denna effekt använder utredningen en priselasticitet på restaurang- och cateringtjänster på -0,8 (dvs. om priset sänkt ökar efterfrågan ), se avsnitt 6.4.2. Fullt prisgenomslag antas, vilket innebär en prissänkning [(125-112)/125=10,4], se avsnitt 6.1.4. För att beräkna effekten på sysselsättningen krävs att omsättningen per jobb i restaurang- och cateringbranschen beräknas samt att den ökade omsättningen i branschen till följd av den ökade Bilaga 3 SOU 2011:24 För att beräkna den ökade omsättningen i restaurang- och cateringbranschen krävs information kring storleken på den omsättning inom branschen som påverkas av en mervärdesskattesänkning. Storleken på denna omsättning beräknas uppgå till 2012. Denna omsättning kommer delvis från basen för privat konsumtion av restaurang- och cateringtjänster i nationalräkenskaperna. Den privata konsumtionen i nationalräkenskaperna innehåller dock även konsumtion av livsmedel (take-away) och alkohol. Nationalräkenskapernas bas har därför rensats för denna konsumtion som inte påverkas av mervärdesskattesänkningen. Basen har sedan kompletterats med företagens konsumtion som inte kan hänföras till representationsavdraget. Omsättningen i restaurang- och cateringbranschen kan därmed, med hänsyn till elasticiteten på -0,8, beräknas öka med [0,104*0,8*42=3,49]. För att beräkna omsättningen per jobb i restaurang- och cateringbranschen krävs information om antalet anställda inom branschen som påverkas av den ökade efterfrågan till följd av den sänkta mervärdesskatten. Totalt antal anställda inom restaurang- och cateringbranschen 2012 uppskattas uppgå till knappt 95 000. Alla dessa anställda förväntas dock inte påverkas av den ökade efterfrågan till följd av sänkt mervärdesskatt eftersom delar av försäljningen sker i form av alkoholförsäljning och livsmedelsförsäljning (take-away) samt eftersom en viss del även säljs till företag. Av den försäljning som sker till företag påverkas dock försäljningen som inte täcks av representationsavdraget vid sänkt mervärdesskatt. Antalet anställda inom restaurang- och cateringbranschen som påverkas vid en sänkt mervärdesskatt skalas därför ner, liksom basen för omsättningen inom branschen, till cirka 45 500. Omsättningen per jobb kan då beräknas uppgå till [42 000 000 000/ 45 500= 923 000]. Slutligen kan sysselsättningseffekten till följd av en ökad efterfrågan på restaurang- och cateringtjänster, beräknas uppgå till 3 781 [(3,49/0,923)*1000= 3 781]. I kapitel 6 har denna avrundats till 4 000. Denna sysselsättningsökning är dock uttryckt via genomsnittlig arbetstid inom restaurangbranschen, som uppgår till , och uttrycks därmed inte i helårsarbetskrafter. En justering av sysselsättningen till helårsarbetskrafter, motsvarande , beräknas uppgå till 3 397 [3 781*(1617/1800)=3 397]. I kapitel 6 har denna siffra avrundats till 3 500. Denna sysselsättningssiffra används sedan vid beräkning av förslagets självfinansieringsgrad i avsnitt 6.6. I denna beräkning antas att medellönen för de personer som nyanställs i restaurang- och cateringbranschen motsvarar rådande medellön i branschen. Utifrån de beräkningar som presenteras ovan blir den sammantagna sysselsättningseffekten i restaurang- och cateringbranschen knappt 6 000 helårsarbetskrafter [3 397 +2 500=5897]. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i .