sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Utredningen har i sitt arbete identifierat ett antal faktorer som de tillfrågade föräldrarna sam- stämmigt menar försvårar deras möjligheter att komma överens om barnets försörjning. En övergripande utgångspunkt är att hänsyn måste tas till att särlevandehushållen ser mycket olika ut, både vad avser deras sammansättning och deras ekonomiska förutsättningar. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. I samband med bl.a. utredningens hearing, fokusgruppssamtal samt genom synpunkter från enskilda har kritik riktats mot barn- bidraget, vårdbidraget och underhållsstödet både vad gäller vem som är bidragsmottagare och hur det fördelas. Men framför allt har kritik riktats mot hur det särskilda bidraget för hemmavarande barn inom bostadsbidraget fördelas mellan föräldrarna. Både bostads- bidraget och underhållsstödet har en särskilt stor ekonomisk bety- delse för ensamstående föräldrar. I samband med och efter en sepa- ration kan dessa stöd ha avgörande betydelse för den nyseparerade förälderns möjligheter att kunna etablera ett nytt hushåll och betala för de kostnader som uppstår i samband med separationen. Utredningen gör bedömningen att det med nuvarande lagstift- ning finns alltför starka ekonomiska drivkrafter för föräldrar att förespråka ett viss boende för barnet eller en viss omfattning av tid hos respektive förälder utifrån bidragsekonomiska skäl, dvs. för att man har att vinna på det ekonomiskt. Sådana incitament bör enligt utredningen i största möjliga utsträckning minskas och, om möj- ligt, helt tas bort. De familjeekonomiska regelverken bör anpassas till förändrade familjemönster och olika boendeformer för barnet, och hänsyn bör i högre utsträckning än tas till barnets fak- tiska boendeförhållande. Med dagens regler är dessutom rätten till olika ekonomiska stöd i allt för stor utsträckning avhängigt av hos vem av föräldrarna barnet är folkbokfört. Utredningen anser vidare att möjligheterna till att anpassa olika förmåner utifrån den för- sörjningsbörda som respektive förälder kan antas ha för barnet bör ökas. Nedan följer en redovisning av de konfliktfaktorer som utred- ningen har identifierat inom de familjeekonomiska stöden, vilka konsekvenser dessa har och hur de kan försvåra samarbetet mellan särlevande föräldrar. I förekommande fall lämnas också en bak- grundsbeskrivning till gällande bestämmelser i syfte att öka förstå- elsen för bestämmelsernas syfte och utformning. Utredningen redovisar även konfliktdrivande aspekter inom andra för föräldra- samarbetet relevanta regelverk, såsom kommunernas uttag av av- gifter för förskola m.m. Fokus ligger på problemställningar som är relevanta utifrån utredningens uppdrag, vilket innebär att upp- märksamhet inte ägnas andra problem som i olika utsträckning kan finnas i de olika familjeekonomiska stöden och deras regelverk. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. I detta avsnitt redogörs för bostadsbidragets syfte och funktion för framför allt barnfamiljer, samt de konfliktfaktorer som bidragets utformning kan innebära för särlevandehushåll. För att närmare förstå ändamålet med bostadsbidraget och hur stödet är utformat i förhållande till olika hushåll lämnas inledningsvis en bakgrunds- beskrivning till bostadsbidragets framväxt. Bostadsbidragets syfte och mål har varierat stort . Den allmänna inkomstvecklingen och barns boende har på- verkat förutsättningarna för olika stödformer till barnfamiljer och den därigenom valda inriktningen på familjepolitiken. Fokus har oftast legat på hushåll med svag ekonomi eller låg ekonomisk stan- dard. Målen för den sociala bostads- och familjepolitiken har i kon- sekvens härmed skiftat . Bostadsbidraget ingår liksom flertalet övriga familjeekonomiska stöd i statsbudgetens utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Målet för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer.10 Bostadsbidraget har sedan det infördes utgjort en viktig del av familjepolitiken. I dess nuvarande utformning kan det sägas vara dels ett bostadsanknutet stöd, dels ett allmänt konsumtionsstöd för barnfamiljer.11 Den del av bidraget som lämnas för att det i olika omfattning bor eller vistas barn i hushållet lämnas oberoende av bostadskostnadens storlek. har bostadsbidraget haft olika mål; som att höja bostadsstandarden, att minska trångboddheten, att utjämna inkomstskillnader mellan olika regioner och mellan nyare och äldre bostäder med likvärdig standard, samt att allmänt stärka svaga hus- hålls ekonomiska bärkraft. Syftet med bostadsbidraget kan sägas ha rört sig mellan två delmål; dels att öka nyproduktionen av lägen- heter och utjämna boendestandarden mellan olika familjer, dels att minska trångboddheten. Bostadsbidraget har även haft ett familjepolitiskt syfte att stödja ekonomiskt svaga barnfamiljer att kunna hålla sig med goda bostä- der samt att vara solidare konsumenter. 10Budgetpropositionen 2010/11:01, utgiftsområde 12. 11Se mer ovan i avsnitt 3.6.2. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. flera andra familjeekonomiska stöd) omfördelar resurser dels över livscykeln, dvs. från perioder utan barn till perioder med barn, dels från familjer med goda inkomster till familjer med lägre inkomster samt mellan familjer utan barn till familjer med barn. I praktiken fungerar det nuvarande bostadsbidraget främst som ett stöd till ensamstående med barn och barnrika12 ekonomiskt ut- satta familjer. En tillbakablick om bostadsbidragets roll och betydelse utvecklades offentliga stödformer som var början till dagens bostadsbidrag och som hade sitt ursprung i dåtidens ekonomiska kris. Målen var främst bostadspolitiska. Syftet var bland annat att öka produktionen av nybyggda lägenheter samt förbättra boendestandarden för barnfamiljer. Undersökningar av bostäderna i tätorterna visade att bostäderna till stor del var undermåliga och att trångboddheten för barnfamiljer var stor. Stöden bestod därför både av ett individuellt bostadsstöd till barnrika familjer, ett så kallat familjebidrag, och ett finansierat stöd till den nyproducerade lägenheten. Det familjepolitiska syftet kom efterhand att betonas alltmer, även om det bostadspolitiska målet inte var lämnat. För att stimu- lera barnfamiljer att skaffa sig goda bostäder infördes ett familjebostadsbidrag som inte längre begränsades till nyproducerade lägenheter. Den familjepolitiska dimensionen för- stärktes ytterligare , bl.a. genom att intresset rikta- des mot barnfamiljernas allmänna ekonomiska situation. Det dis- kuterades om möjligheterna att sammanföra barnbidrag och bostadsbidrag till ett inkomstprövat konsumtionsstöd. Förslaget genomfördes dock aldrig. infördes ett diffe- rentierat bostadsstöd. Ett så kallat grundbelopp, som utgick till barnfamiljer oberoende av bostadskostnader, kompletterade bostadsbidraget. infördes ett nytt system med bostads- tillägg för barnfamiljer. Bidraget bestod av en statlig del och en del. Det statliga tillägget utgjordes av ett grundbelopp som utgick oberoende av bostadsvillkor och ett belopp som var knutet till bostaden. I det kommunala tillägget krävdes att 12 Det tas dock inte hänsyn till mer än tre barn i hushållet. Bostadsbidragets individuella inkomstgränser innebär dessutom att även om det finns tio barn i ett hushåll där föräldrarna är sammanboende och har relativt låga inkomster, kan ofta inte bostadsbidrag lämnas. Se mer nedan under rubriken problem med nuvarande bostadsbidrag i detta avsnitt. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. bostadskostnaden uppgick till ett visst minimibelopp. krav på bostadens storlek och utrustning slopades . höjdes och differentierades den övre gränsen för bostadskostnaden. Anledningen var att bostadsstandarden ansågs vara ojämnt fördelad, vilket berodde på familjers olika valmöjlig- heter och ekonomiska resurser. Syftet var också att även barn- familjer med låga inkomster skulle ha möjlighet att skaffa nyprodu- cerade lägenheter. skulle barnfamiljerna bo så att varje barn kunde få ett eget sovrum. har staten hela kostnadsansvaret för bostads- bidraget. genomfördes regeländringar som innebar att både den lägsta och den högsta gränsen för bostads- kostnaden höjdes. Höjningarna av gränserna hade störst betydelse för barnrika hushåll. Personkretsen för stödet begränsades. Kategorin hushåll utan barn har inte längre rätt till bostadsbidrag. De bostadspolitiska målen för barnfamiljer har uppnåtts lämnade sitt slutbetänkande.13 Utredningen konstaterade att den svenska boendestandarden för barn och barnfamiljer var god. Bostadsbidraget ansågs dock inte längre fylla en bostadspolitisk funktion då bidraget subventionerar bostadskostnaderna upp till en viss gräns som en relativt stor andel av bidragshushållen har bostadskostnader som överstiger dessa gränser. Bostadsbidragets roll som högkostnadsskydd för boende i nyproduktion är därför begränsad. En av slutsatser var även att bostadsbidra- get gav höga marginaleffekter. Det föreslogs därför att ett familje- stöd utan bostadsanknytning och inkomstprövning borde utfor- mas. Motiven var att minska inlåsningseffekterna och ge barn- familjer större handlingsutrymme och bättre möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation.14 Att införa ett generellt ensam- förälderstöd är dock enligt utredningen behäftat med stora pro- blem vad gäller att ringa in de föräldrar som i praktiken är ensam- försörjare, utan att hänsyn tas till den försörjningsbörda som för- äldrar kan antas ha när barn bor växelvis. 13SOU 2001:24, Ur fattigdomsfällan. 14Se mer nedan i avsnitt 14.4.4 om hur föräldrar upplever sitt handlingsutrymme gällande fördelning av tid mellan arbete och omsorg om barn och familj. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. ändring av bostadsbidraget har inte skett med anledning av Famil- jeutredningens förslag. fick i uppdrag av regeringen att redovisa bostadsstandarden för barnfamiljer med och utan bostads- bidrag.15 Rapporten visade att barnfamiljer med bostadsbidrag i genomsnitt hade mindre bostadsyta och färre rum per person. Barnfamiljer med bostadsbidrag var i högre utsträckning trång- bodda. Generellt är dock trångboddhet inget utbrett problem för barnfamiljer i . av barnfamiljerna utan bostadsbidrag var trångbodda . Motsvarande siffra för barnfamiljer med bostadsbidrag var 7 procent.16 Återrapporteringen visade vidare att barnfamiljer med bostadsbidrag inte bor i dyrare eller billigare bostäder än hushåll utan bostadsbidrag. Däremot lägger bostadsbidragsfamiljer en betydligt större andel av sin disponibla inkomst på boendet. Bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas dels som bidrag till bostads- kostnader, dels som bidrag för att barn bor eller vistas i hus- hållet (se 94–98 kap. SFB). Sistnämnda bidragsdel kan enkelt be- skrivas som ett inkomstprövat barnbidrag.17 Barndelen inom bostadsbidraget kan lämnas på två olika sätt; antingen som ett sär- skilt bidrag för hemmavarande barn eller som ett umgängesbidrag för barn som endast vistas i hushållet, eller som en kombina- tion av dessa om det i samma hushåll finns såväl hemmavarande barn som umgängesbarn. Det är endast boföräldern, dvs. den föräl- der hos vilken barnet är folkbokförd, som kan erhålla bidrag för hemmavarande barn. Den andre föräldern kan få ett umgänges- bidrag som är på en lägre nivå. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn lämnas månads- vis med för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. Umgängesbidraget lämnas med för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. Om det i hushållet finns såväl hemmavarande barn som umgängesbarn lämnas umgänges- bidrag i stället med för varje barn som berät- 15Uppdrag om bostadsstandard m.m. för barnfamiljer med bostadsbidrag, Social- departementets dnr S2004/4279/SF. 16RFV:s redovisning baserades på trångboddhetsnorm 2. 17Jämför ovan avsnitt 3.6.2. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. tigar till umgängesbidrag. Bidrag kan aldrig lämnas för fler än tre barn. Dessa regler gäller oavsett om barnet vistas halva tiden eller mer hos den föräldern där barnet inte är folkbokfört. Bostadsbidraget beaktar inte barns växelvisa boende Dagens familjebildning har förändrats och det är mycket van- ligare att föräldrarna har ett delat omsorgsansvar om barnet och att barn med särlevande föräldrar tillbringar alltmer tid hos båda sina föräldrar. Den helt ensamstående föräldern har blivit mer ovanlig och utvecklingen av barns växelvisa boende visar på en kraftig ök- ning . Drygt en tredjedel av alla barn med särlevande föräldrar beräknas bo på detta sätt. I SCB:s enkätstudie Jämställt föräldraskap har av föräldrarna angett att deras yngsta barn bor ungefär halva tiden hos respektive förälder.18 Enligt enkätstudie till sär- levande föräldrar har angett att deras barn bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna.19 Att siffran varierar mel- lan olika undersökningar kan delvis bero på att frågan om barnets boende är formulerad på olika sätt samt att antalet respondenter varierar. Från såväl utredningens hearing som fokusgruppssamtalen med särlevande föräldrar framkommer att reglerna om bostadsbidrag är en konfliktfaktor som försvårar samarbetet om barnets försörjning. har under utredningens hearing framfört att det är en källa till konflikt att föräldrar med barn boende växelvis inte får lika mycket i bostadsbidrag i den del som avser konsumtions- stöd för att man har barn boende hos sig, dvs. den särskilda barn- delen inom bostadsbidraget. Det är barnets folkbokföring som styr vem av föräldrarna som får det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Detta har bety- delse särskilt i de fall barnet bor växelvis, då barnet trots två boen- den endast kan vara folkbokfört på en adress. Den förälder som har barnet folkbokfört hos sig, boföräldern, kan genom det särskilda bidraget få bostadsbidrag som om barnet bor i hemmet hela eller merparten av tiden. kan den andra föräldern, om denne också kvalificerar sig för bostadsbidrag, endast beviljas umgänges- 18Se mer om utvecklingen av det växelvisa boendet i kapitel 7 ovan. 19Försäkringskassan, Socialförsäkringsrapport 2011:5, Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. bidraget såsom en umgängesförälder, trots att barnet i själva verket bor växelvis. Bestämmelserna om bostadsbidrag tar således inte hänsyn till den försörjningsbörda en förälder kan antas ha när bar- net bor växelvis. Eftersom umgängesbidraget, beroende på in- komstläge och antal barn, kan vara förhållandevis mycket lägre än det särskilda bidraget, kan detta dessutom innebära att en umgäng- esförälder eller en förälder vars barn bor växelvis men som inte mottar det särskilda bidraget, har svårt att ha sitt barn boende hos sig. Detta kan också innebära att barnet inte kan ha umgänge med föräldern i önskvärd omfattning. Två föräldrar med likvärdiga för- utsättningar blir således olika kompenserade inom samma bidrag när barnet bor växelvis hos dem. Bestämmelserna om rätten till bostadsbidrag kan därför ofta uppfattas som otidsenliga och orättvisa mellan särlevande föräldrar. Två förmånsslag vid växelvis boende harmonierar inte Vid växelvis boende för barnet kan båda föräldrarna komma i fråga för bostadsbidrag, men bara en av dem kan få det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Inom ramen för reglerna om underhåll- stödet finns det dessutom ett särskilt inkomstprövat bidrag vid växelvis boende (växelvisstöd).20 Det är inte ovanligt att särlevande föräldrar uppbär såväl bostadsbidrag som växelvisstöd. Riksrevisio- nen har i sin granskning av underhållsstödet varit kritisk till att lik- artade faktorer styr rätten till ersättning från båda dessa regelverk och att två liknande beslut fattas som vilar på olika grunder.21 Att har att ta ställning till inkomstnivå och var barn bor i två olika regelverk innebär enligt ett onödigt merarbete för myndigheten och onödigt höga administrationskost- nader för staten. Genom att harmonisera dessa två stöd kan arbets- bördan för såväl som den enskilde minskas. Bostadsbidraget och underhållsstöd vid växelvis boende kan sammantaget ge upphov till en rad negativa och icke önskvärda effekter. För att visa på detta har utredningen tagit fram några typ- hushåll för att åskådliggöra situationen för olika typer av hushåll som tar emot bostadsbidrag och/eller underhållsstöd vid växelvis boende. I diagrammen nedan beskrivs först situationen för en en- samstående förälder som har barn boende växelvis hos sig, med 20Se mer om detta växelvisstöd nedan i avsnitt 11.10. 21Riksrevisionen, Underhållsstödet – för barnets bästa?, s. 68. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. situationen för föräldrar som har barn boende på heltid eller hos vilka barnet endast vistas , dvs. Föräldrar med barn boende växelvis beskrivs som två olika typhushåll, trots att de har barnen boende lika mycket hos sig. Det är barnets folk- bokföring som avgör huruvida en förälder i dessa fall anses som boförälder eller umgängesförälder. För typfallshushållen är bostadsbidragen beräknade enligt de belopp som kommer att gälla under förutsättning att den av regeringen budgetproposition aviserade höjningen av det särskilda bidraget beslutas av riks- dagen.22 Föräldrar med bostadsbidrag och med eller utan under- hållsstödets växelvisstöd, får sitt totala månadsbelopp beräknat ut- ifrån sin taxerade inkomst. Inkomsten antas vara densamma som eftersom underhållsstödets växelvisstöd grundar sig på innevarande års taxerade inkomst, medan bostadsbidraget grun- dar sig på av den/de sökande uppskattad aktuell årsinkomst. Av diagram 1–3 nedan framgår att bland föräldrar med låga inkomster får föräldrar vars barn bor växelvis och som uppbär både bostadsbidrag och underhållsstödets växelvisstöd mer i sammanlagt bidrag än vad föräldrar som har barn boende på heltid i hushållet får. Diagrammen visar även att vid två eller fler barn i hushållet får en förälder som enligt bostadsbidragets regler räknas som umgängesförälder, men vars barn egentligen bor växelvis, ett lika högt belopp som en boförälder vars barn bor på heltid i hushållet. Detta är naturligtvis en effekt som vare sig kan anses vara av- sedd eller eftersträvad. Det innebär dock att det finns svårigheter med att förändra systemen till ett mer rimligt förhållande mellan de olika boendeformerna eftersom de boföräldrar som utifrån sin antagna försörjningsbörda när barnet bor växelvis, blir överkom- penserade som de har en mycket utsatt ekonomisk situation. I diagrammen nedan illustreras de föräldrar vars barn inte bor växelvis med heldragna linjer, dvs. boföräldrar och umgängesföräldrar. De som har barnen boende växelvis illu- streras med streckade linjer. 22 Förslaget innebär att det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. Diagram 1 Totalt bidrag (bostadsbidrag + underhållsstödets växelvisstöd) för boföräldrar och umgängesföräldrar respektive boföräldrar med växelvis boende barn och umgängesförälder med växelvis boende barn, 1 barn Diagram 2 Totalt bidrag (bostadsbidrag + underhållsstödets växelvisstöd) för boförälder och umgängesförälder respektive boförälder med växelvis boende barn och umgängesförälder med växelvis boende barn, 2 barn Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. Diagram 3 Totalt bidrag (bostadsbidrag + underhållsstödets växelvisstöd) för boförälder och umgängesförälder respektive boförälder med växelvis boende barn och umgängesförälder med växelvis boende barn, 3 barn Redovisningen av diagrammen ovan visar tydligt att de två bidrags- systemen tillsammans ger oönskade effekter. En förälder med två växelvis boende barn folkbokförda hos sig, kan totalt få i bostadsbidrag och underhållsstödets växel- visstöd. En boförälder som har barn som bor på heltid men med i övrigt samma förutsättningar vad gäller bostadskostnad och in- komst, får bostadsbidrag på . får alltså den förälder vars barn bor växelvis mer än mer än den förälder vars barn bor i hushållet, trots att det växelvisa boendet innebär att föräldern i praktiken kan antas ha halva försörjningsbördan för barnet. uppgår denna skillnad till . Tabell 2 Antal föräldrar som får bostadsbidrag () respektive underhållsstöd vid växelvis boende () Underhållsstöd vid växelvis boende Bostadsbidrag till ensamstående föräldrar Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. Nära hälften, av alla ensamstående föräldrar med hem- mavarande barn, dvs. de som har barnen folkbokförda hos sig, uppbar bostadsbidrag. Detta innebär att det är mer vanligt med bostadsbidrag bland särlevande föräldrar där barnen inte bor växelvis. Som framgår av tabell 3 och 4 nedan mottar cirka 17 600 personer underhållsstöd vid växelvis boende. Av dem är 13 500 ensamstående. Tabell 3 Antal ensamstående föräldrar med underhållsstöd vid växelvis boende med och utan bostadsbidrag, fördelat på kvinnor och män Underhållsstöd vid växelvis boende plus bostadsbidrag Underhållsstöd vid växelvis boende utan bostadsbidrag Källa: SCB:s undersökning, Hushållens ekonomi (HEK) 2008. Det är mer vanligt bland ensamståendehushåll än bland samman- boendehushåll att ta emot underhållstöd vid växelvis boende och bostadsbidrag – av ensamståendehushållen respektive av sammanboendehushållen uppbär dessa ersättningar . En anledning är att bostadsbidraget prövas mot hushål- lets sammanlagda inkomst, medan underhållsstöd vid växelvis bo- ende prövas mot endast den sökandes inkomst. Tabell 4 Antal sammanboende föräldrar med underhållsstöd vid växelvis boende med och utan bostadsbidrag fördelat på kvinnor och män Underhållsstöd vid växelvis boende plus bostadsbidrag Underhållsstöd vid växelvis boende utan bostadsbidrag Källa: SCB:s undersökning, Hushållens ekonomi (HEK) 2008. Det finns 7 300 föräldrar som vid växelvis boende enbart tar emot underhållsstödets växelvisstöd (och inte något bostadsbidrag). Dessa föräldrar återfinns inom ett ganska brett inkomstspann. SOU 2011:51 Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. absolut största gruppen, , har dock inkomster på eller mindre . Utifrån redovisade problem anser utredningen att det är nöd- vändigt att anpassa de berörda regelverken till den förändring som skett i fråga om barns boende och särlevande föräldrars ökade in- bördes fördelning av omsorgsansvar för sina barn. Enligt utred- ningen bör även större hänsyn tas till de effektivitetsvinster som kan göras genom att samordna de familjeekonomiska stöd som kan lämnas när barn bor växelvis. Se mer om detta i utredningens över- väganden avsnitt 13.3 Bostadsbidrag vid växelvis boende och 13.4.5, Avskaffat växelvisstöd inom underhållsstödet. Övriga problem med nuvarande bostadsbidrag Det finns en rad andra nackdelar med bostadsbidragets nuvarande utformning. Dessa ligger dock inte inom ramen för utredningens uppdrag. Några sådana faktorer är ändå värda att uppmärksammas då de indirekt har betydelse för konsekvenserna av utredningens förslag rörande bostadsbidraget (se avsnitt 13.3). Bostadsbidragets storlek har med tiden kommit att urholkas allt mer, vilket beror på att storleken på de individuella inkomstgrän- serna har varit oförändrade . Utformningen av de nuva- rande inkomstgränserna innebär att barn till sammanboende föräld- rar inte ges möjlighet till samma stöd som barn till ensamstående föräldrar. Enligt dagens regler reduceras bostadsbidraget när den bidragsgrundande inkomsten överstiger för en ensamstående förälder.