sou · GZB32 · 2011-01-18 00:00:00 — Tabell 2.1 visar hur undersysselsättningen varierar med kön, ålder, utbildning och utländsk bakgrund. Undersysselsättning är särskilt frekvent bland ungdomar, vanligare bland lågutbildade än bland högutbildade och vanligare bland utrikes födda än bland inrikes födda. Deltidsarbetslösheten är i hög grad koncentrerad till vissa bran- scher, i synnerhet tjänstesektorerna. Data , redovisade i (2008), visar att av de deltidsarbetslösa arbetade inom antingen handel och kommunikationer eller vård och omsorg. Deltidsarbetslöshet är också vanligt förekommande inom utbildning och forskning liksom personliga och kulturella tjänster, inklusive hotell och restaurangverksamhet. Data för den totala undersysselsättningen avseende fjärde kvartalet 2009 ger ungefär samma bild; se tabell 2.2. Inom handel, hotell och restau- rang samt vård och omsorg uppgick undersysselsättningen till av sysselsättningen. Undersysselsättning är ovanlig när staten är arbetsgivare men relativt vanlig om man är kommunalt anställd. Bland de undersysselsatta är heltidsarbete betydligt vanligare bland män än bland kvinnor; se tabell 2.3. Bland undersysselsatta män i åldersgruppen 25–är hälften heltidsarbetande, att jäm- föra för kvinnor i samma åldersgrupp. Bilaga 10 till LU2011 Arbetslöshet och undersysselsättning Undersysselsättning bland personer 15–efter kön, ålder, utbildning och utländsk bakgrund, fjärde kvartalet 2009. 15–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–74 år Källa: SCB, (AM 11 ). Bilaga 10 till LU2011 Tabell 2.2 Undersysselsättning bland personer 15–efter näringsgren och sektor, fjärde kvartalet 2009. Jordbruk, skogsbruk o fiske Tillverkning o utvinning, Källa: SCB, (AM 11 ). Bilaga 10 till LU2011 Arbetslöshet och undersysselsättning Undersysselsättning bland personer 15–efter kön, ålder och vanligen arbetad tid, fjärde kvartalet 2009. 15–24 år 25–54 år 55–74 år Anm. Med kort deltid avses 1–; lång deltid avser 20–. Källa: SCB, (AM 11 ). Tabell 2.4 Undersysselsatta personer i åldern 15–efter tid som undersysselsatt och kön, fjärde kvartalet 2009. Källa: SCB, (AM 11 ). Tabell 2.4 visar undersysselsättning efter tid som undersysselsatt. Nära en femtedel uppger att de blivit undersysselsatta . Dessa siffror antyder att perioder av undersysselsättning är relativt kortvariga. Om förhållanden beskriver ett varaktighetstillstånd med antal undersysselsatta skulle den genomsnittliga varaktigheten för tid som undersysselsatt uppgå till 21 veckor.11 Detta är en schablonkalkyl som av flera skäl ska tolkas 11 Kalkylen bygger på att av antalet undersysselsatta representerar inflödet . Om inflödet är lika med utflödet gäller att varaktigheten ges av kvoten mellan antalet undersysselsatta och inflödet till undersysselsättning. Det innebär en varaktig- het på 1/0,19 fyraveckorsperioder, dvs. Bilaga 10 till LU2011 med försiktighet; bland annat är perioden sannolikt inte representativ för ett varaktighetstillstånd. Det visar sig dock att kalkyler baserade på flödesdata ger likartade resultat (mer om detta längre fram). Kort tid i undersysselsättning behöver förstås inte bero på snabb övergång till heltidsjobb utan kan även hänga samman med hög arbetslöshetsrisk eller hög risk att lämna arbetskraften. Dessutom kan individuella pre- ferenser och restriktioner förändras över tiden; den som vill och kan arbeta mer kanske inte vill, eller inte kan, arbeta mer . Genom att utnyttja flödesdata från kan vi studera flöden mellan deltidsarbetslöshet och andra tillstånd. De fyra tillstånd vi studerar i tabell 2.5 är sysselsatta (e), deltidsarbetslösa (p), arbets- lösa (u) samt ej i arbetskraften (n). Till gruppen sysselsatta räknas här också personer som frivilligt deltidsarbetar, dvs. personer som inte uppger önskemål om att vilja arbeta mer än vad de faktiskt gör. Första raden visar andelen av de sysselsatta som ett kvartal senare återfinns som sysselsatta eller i något av de tre andra tillstånden. Andra raden visar övergångar från deltidsarbetslöshet, tredje och fjärde raden övergångar från arbetslöshet respektive utanför arbetskraften. Övergångskvoter, medelvärden –2009 Till (kvartal k+1) Från (kvartal k) Sysselsatt (e) Deltidsarbetslös (p) Arbetslös (u) Ej i arbetskraften (n) Sysselsatt (e) Deltidsarbetslös (p) Arbetslös (u) Ej i arbetskraften (n) Källa: SCB, . Dessa data visar att deltidsarbetslöshet är av relativt kortvarig natur; har lämnat deltidsarbetslösheten efter ett kvartal. Denna siffra skulle kunna tolkas som att den genomsnittliga tiden i deltidsarbetslöshet uppgår , alltså nära resultatet Bilaga 10 till LU2011 från den tidigare presenterade kalkylen.12 av de deltidsarbetslösa ett visst kvartal har övergått till sysselsättning ett kvartal . Övergångsfrekvensen deltidsarbetslöshet till syssel- sättning är ca dubbelt så stor som övergångskvoten avseende arbetslöshet till sysselsättning. Övergångar från sysselsättning till deltidsarbetslöshet är ovanliga. Det bör noteras att flödesdata på kvartalsfrekvens innebär att rörligheten underskattas eftersom alla händelser mellan mätveckorna inte registreras. Exempelvis kan en person som är arbetslös vid två på varandra följande mättillfällen har varit sysselsatt mellan mätveckorna. Figur 7 visar utvecklingen av tre övergångsfrekvenser. Övergångsfrekvensen avseende arbetslös (u) till sysselsatt (e) betecknas ue, övergång från deltidsarbetslös (p) till sysselsatt (e) betecknas pe osv. Övergångarna från arbetslös till sysselsatt och från deltidsarbetslös till sysselsatt är pro-cykliska och positivt kor- relerade (om än inte särskilt starkt, R=0,46). Under konjunktur- nedgången 2008–2009 faller ue från cirka 0,24 till cirka 0,16, vilket innebär att den genomsnittliga förväntade tiden till sysselsättning ökar med för arbetslösa personer. För deltids- arbetslösa är konjunktureffekten på övergången till sysselsättning (pe) svagare. Vi kan också notera att frekvensen övergångar till deltidsarbete bland arbetslösa (up) minskar med under konjunkturnedgången (figur 8). Det är ungefär så vanligt att en övergång till arbete bland arbetslösa innebär syssel- sättning (inklusive frivilligt deltidsarbete) än att det resulterar i deltidsarbetslöshet. 12 Om sannolikheten att lämna deltidsarbetslösheten är per period blir det för- väntade antalet perioder 1/0,56=1,786, vilket multiplicerat med 13 (antal veckor per kvartal) ger . Bilaga 10 till LU2011 Övergångsfrekvenser: övergång till sysselsättning från deltids- arbetslöshet (pe), arbetslöshet (ue) och ej i arbetskraften (ne), Källa: SCB, . Övergångsfrekvens: från arbetslöshet till deltidsarbete (up), Källa: SCB, . Bilaga 10 till LU2011 Figur 9 Övergångsfrekvenser: övergång från deltid till heltid för tre kategorier av deltidsarbetande, 16–. Källa: SCB, . Utflödet från deltidsarbetslöshet består i stor utsträckning av ett utflöde till frivilligt deltidsarbete, dvs. många som lämnar deltids- arbetslöshet kvarstår som deltidsarbetande men gör det frivilligt i den meningen att inte vill (eller kan) arbete mer. Bland såväl del- tidsarbetslösa som arbetssökande deltidsarbetslösa innebär över- gång till sysselsättning övergång till frivilligt deltidsarbete i av fallen. Relativt kortvariga perioder av deltidsarbets- löshet är således inte detsamma som kortvariga perioder av deltids- arbete. Figur 9 visar övergångar till heltid bland tre grupper av del- tidsarbetande: samtliga deltidsarbetande, deltidsarbetslösa och arbetssökande deltidsarbetslösa. I genomsnitt ligger övergångsfre- kvenserna på , och för dessa tre grupper. Det betyder att den förväntade tiden till heltid uppgår till för deltidsarbetslösa och till för arbetssökande deltidsarbetslösa. Bilaga 10 till LU2011 Deltidsarbetslöshet är inte ett unikt svenskt fenomen. Figur 10 visar omfattningen av deltidsarbetslöshet för ett antal OECD-län- der under fjärde kvartalen 2007 respektive 2009. Deltidsarbetslös- heten i är ungefär av samma omfattning som ett genomsnitt för 27 länder. För alla länder utom har den interna- recessionen inneburit ökad deltidsarbets- löshet.13 I har deltidsarbetslösheten varit av ungefär samma storleksordning som arbetslösheten –2009 (and Clancy, 2010). Om vi utgår från sysselsatta personer som vill och kan arbeta mer och sätter gränsen för deltidsarbete vid uppgick deltidsarbetslösheten till av arbetskraften ; det kan jämföras med arbetslöshetstal på . Om gränsen för deltid sätts vid uppgick del- tidsarbetslösheten till . Cirka hälften av de deltids- arbetslösa har också aktivt sökt efter arbete. Den konjunktur- nedgång som inleddes innebar en betydande ökning av både arbetslösheten och deltidsarbetslösheten i . Figur 10 Deltidsarbetslöshet i olika länder, fjärde kvartalet 2007 (mörk fyllning) samt fjärde kvartalet 2009 (ljus fyllning), procent. Anm. Landsförkortningar: (JPN), (GBR), (DEU), (CAN), (FRA), (), (ESP) och (SWE). 027 avser snittet för 27 industriländer; G7 snittet i G7-länderna. Källa: (2010) sid. 26 samt SCB, . 13 Uppgifterna för (GBR) i (2009) skiljer sig från de som redovisas av and Clancy (2010). Bilaga 10 till LU2011 Deltidsarbetslösheten i kan utläsas från arbetskraftsunder- sökningarnas uppgifter om antalet sysselsatta som arbetar deltid på grund av ekonomiska orsaker (part-time for economic rea- sons).14 Denna kategori inkluderar två grupper. Den första grup- pen består av personer som drabbats av arbetstidsförkortningar på grund av minskad efterfrågan på arbetskraft (a reduction in hours in response to unfavorable business conditions). Den andra grup- pen omfattar personer som har misslyckats med att hitta heltids- arbete. Dessa två kategorier har varit av ungefär samma storleks- ordning . har den första gruppen varit betydligt större än den andra. Den totala deltidsarbetslösheten, dvs. all deltid på grund av ekonomiska orsaker, har varit drygt hälften så stor som arbetslösheten. Tidsserierna för arbetslöshet och deltidsarbetslös- het är starkt korrelerade . uppgick deltidsarbetslösheten till av arbetskraften sam- tidigt som arbetslösheten uppgick till . Förekomsten av deltidsarbete varierar starkt mellan olika länder. I är närmare hälften av de sysselsatta deltidsarbe- tande. Figur 11 visar sambandet mellan deltidsarbetslöshet (som andel av arbetskraften) och frekvensen deltidssysselsatta (som andel av total sysselsättning) för 31 europeiska länder . Sambandet är klart positivt om (NL) exkluderas. Sambandet kvar- står om inkluderas men blir då betydligt svagare.15 14Information om arbetslöshet och deltidsarbetslöshet i finns i olika publikationer utgivna av U.S. Se t.ex. Issues in Labor Statistics, . 15Bosch m.fl. (2010) diskuterar den holländska modellen för deltidsarbete som bland annat ger vissa möjligheter för anställda att öka eller minska sin arbetstid i aktuell anställ- ning. Bilaga 10 till LU2011 Figur 11 Deltidsarbetslöshet och andel deltidsarbetande bland 31 europeiska länder 2007. Andel deltidsarbetslösa av AK 3Försäkrad och oförsäkrad arbetslöshet Den svenska arbetslöshetsförsäkringen har traditionellt omfattat personer som helt saknar arbete och som söker efter heltidsarbete. började denna regel att luckras upp i praktiken och också i lag. En medlem i en a-kassa betraktades som arbetslös i försäkringens mening även om han eller hon arbe- tade upp till . Denna praxis kodifierades 1956. reform av arbetslöshetsförsäkringen innebar flera vik- tiga förändringar. Rätt till arbetslöshetsersättning infördes för den som sökte deltidsarbete under förutsättning att den arbetslöses arbetsutbud – den tid som denne var beredd att arbeta – uppgick till minst . Vidare infördes rätt till ersättning för deltidsarbetslösa, dvs. personer som arbetade deltid men öns- kade öka sin arbetstid. Ersättningen till de deltidsarbetslösa begränsades till 50 dagpenningbelopp medan de (heltids)arbetslösa kunde räkna med en ersättningsperiod . Om det fanns särskilda skäl kunde ersättning till deltidsarbetslösa utgå . I propositionen betonades att rätt till långvarig ersättning vid deltidsarbetslöshet skulle kunna skapa inlåsningseffekter, en risk för att deltidsarbetslösheten normaliserades och permanenta- des. avskaffades 50-dagarsregeln vid deltidsarbetslöshet och ersattes med en regel om att regeringen eller Arbetsmarknadssty- relsen (Ams) fick föreskriva begränsningar om särskilda skäl fanns. Ett skäl till denna förändring var att regeln uppfattades som administrativt betungande. Ams kom dock inte att utnyttja möjlig- 16 Beskrivningen av arbetslöshetsförsäkring för deltidsarbetslösa bygger på (2005). Försäkrad och oförsäkrad arbetslöshet Bilaga 10 till LU2011 heten att införa begränsningar. Att notera är att en ersättnings- period kan innebära att ersättning till deltidsarbetslösa kan utgå . Om en person arbetar fyra av och fyllnadsmarkerar (får ersättning) inne- bär det att endast förbrukas . Ersättning skulle i sådana fall kunna omfatta . införde en ny regel enligt vilken rätten till deltidsersättning begränsades (till skillnad för heltidsarbetslösa). En särskild prövning av den deltids- arbetslöses rätt till ersättning skulle göras . 150- dagarsregeln avskaffades 1993, en förändring motiverad av den ekonomiska krisen med starkt stigande arbetslöshet. Ofrivilligt deltidsarbete ansågs bättre än inget arbete alls. Under en följd av år diskuterades i utredningar och propositioner olika frågor kring de deltidsarbetslösas rätt till ersättning, bland annat kvalifikationsreglerna. Från infördes en begräns- ningsregel som gjorde att tillsvidareanställda deltidsarbetslösa fick rätt till arbetslöshetsersättning under maximalt en ersättnings- period, dvs. Nästa stora förändring av regelverket kommer och innebär att ersättningstiden för deltidsarbetslösa maximeras . Argumenten för begränsningen kan åter- finnas i åtskilliga tidigare propositioner och utredningar om arbetslöshetsersättning för deltidsarbetslösa. Med ersättnings- period kan den som är deltidsarbetslös få ersättning så länge som , som uppfattades som orimligt lång i en omställningsförsäkring. Med en 75-dagarsregel kan en person som arbetar och får ersättning få deltids- ersättning ; en halvtidsarbetande person kan få deltids- ersättning . Om ersättningstiden har löpt ut kan den deltidsarbetslöse välja mellan att fortsätta sitt deltidsarbete utan fyllnadsersättning och att säga upp sig från anställningen och söka arbete som (heltids)arbetslös. Avstängning från ersättning är den vanliga påföljden för den som väljer att sluta sitt arbete, men i detta fall görs ett undantag om inkomsten från deltidsarbete är lägre än ersättningen från a-kassan. Arbetsmarknadspolitiken har, i varje fall i utredningar och pro- positionstexter, setts som ett viktigt komplement till arbetslös- hetsförsäkringen även när det gäller deltidsarbetslöshet. Arbetsför- medlingen ska bland annat se till att arbetslösa med ersättning står till arbetsmarknadens förfogande och att de aktivt söker arbete. Bilaga 10 till LU2011 Försäkrad och oförsäkrad arbetslöshet kartläggningar som gjorts av Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen (IAF, 2007) tyder på att Arbetsförmedlingens kontroll härvidlag inte alltid fungerat väl. Anvisningar till arbete har getts i betydligt mindre utsträckning till deltidsarbetslösa än till heltids- arbetslösa. Även underrättelser till a-kassorna om ifrågasatt ersätt- ningsrätt har i väsentligt mindre utsträckning berört deltidsarbets- lösa personer. Även den arbetsrättsliga lagstiftningen har kommit att användas i avsikt att påverka deltidsarbetslösheten. infördes en bestämmelse i lagen om anställningsskydd som gav deltidsarbe- tande företrädesrätt till lediga anställningar med högre sysselsätt- ningsgrad hos samma arbetsgivare. Utredningen om stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105) föreslog relativt långtgående förändringar i syfte att minska deltidsarbetslösheten. Förslaget innebar att anställningsavtalet som huvudregel skulle avse arbete på heltid. Varje arbetsgivare skulle ges ett friutrymme för anställnings- avtal på deltid. Friutrymmet skulle motsvara en sjundedel av det totala antalet arbetstagare. Vidare skulle arbetsgivare med högst tio anställda undantas från bestämmelserna om rätt till heltid. Många arbetslösa får ingen arbetslöshetsersättning. Orsakerna kan vara att de inte uppfyller arbetsvillkoret, att de inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen, att deras ersättningsperiod har tagit slut eller att de inte ansöker om ersättning. För att få inkomstrelaterad ersättning krävs också medlemskap i arbetslöshetskassa. Det finns två informationskällor som kan användas för att belysa arbetslöshetsförsäkringens täckningsgrad, dvs. hur stor andel av de arbetslösa som får sådan ersättning. Den ena källan är som inkluderar en fråga till de arbetslösa om de får ersätt- ning. Denna fråga ställs till dem som svarat ja på frågan om de är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Den andra källan är statistik från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) över hur många personer som mottagit ersättning. I IAF-data betraktas per- soner med som heltidsarbets- lösa. Som framgår av tabell 3.1 ger de två datakällorna ungefär samma bild av nivåerna och utvecklingen när det gäller ersättning till heltidsarbetslösa. omfattades mellan cirka 150 000 och 165 000 heltidsarbetslösa personer av Försäkrad och oförsäkrad arbetslöshet Bilaga 10 till LU2011 Antalet sjunker till drygt 70 2008 för att stiga till cirka 120 2009. Tabell 3.1 Antal hel- och deltidsarbetslösa med arbetslöshetsersättning enligt och . Källor: SCB, samt IAF. De data som IAF har om deltidsarbetslöshet baseras med ersättning och personer som får ersättning brukar betecknas som deltidsarbetslösa. Anledningen till denna typ av deltidsarbetslöshet kan vara t.ex. sjukdom eller föräldraledighet och behöver inte sammanhänga med deltidsarbetslöshet så som den definieras utifrån . Som fram- går av tabell 3.1 är antalet deltidsarbetslösa enligt IAF betydligt större än motsvarande antal enligt AKU:s definition. minskar antalet personer med deltidsersättning starkt enligt båda definitionerna (enligt och enligt IAF). Antalet ersatta dagar bland de del- tidsarbetslösa ligger relativt stabilt på . Bilaga 10 till LU2011 Försäkrad och oförsäkrad arbetslöshet Andel arbetslösa arbetssökande med arbetslöshetsersättning, Källa: SCB, . Försäkringens täckningsgrad bland arbetslösa och bland arbets- sökande deltidsarbetslösa enligt redovisas i figur 12. Bland de heltidsarbetslösa minskar täckningsgraden från till för att sedan öka något. uppgick täckningsgraden till . Andelen berättigade till a-kassa är högre bland arbetssökande vid arbetsför- medlingarna men den trendmässiga nedgången i täckningsgraden är likartad. uppgick andelen ersättningsberättigade arbetslösa vid förmedlingarna till ; hade andelen minskat till . Frågor om arbetslöshetsersättning ställs enbart till arbets- sökande deltidsarbetslösa, dvs. till dem som uppgett sökaktivitet . Det är därför naturligt att relatera antalet deltidsarbetslösa med arbetslöshetsersättning till antalet arbetssökande deltidsarbetslösa. Bland dessa halveras täckningsgra- den , från till (figur 12). Ett liknande mönster framträder om vi rela- terar antalet deltidsarbetslösa med ersättning enligt IAF till antalet deltidsarbetslösa vid arbetsförmedlingarna. uppgick denna andel till ; hade den minskat till . Det faller utanför denna rapport att söka förklara täckningsgra- dens utveckling. Antalet medlemmar i a-kassorna har minskat Försäkrad och oförsäkrad arbetslöshet Bilaga 10 till LU2011 drastiskt , en utveckling som huvudsakligen torde förklaras av genomförda förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, särskilt de kraftigt minskade subventioner som genomförts . Effekten blev kraftigt höjda egenavgifter som förefaller ha haft omedelbara och dramatiska effekter på antalet medlemmar i a-kassorna. Medlemstappet var störst i de kassor där egenavgifterna höjdes mest (, 2009). De personer som lämnar a-kassorna har dock fortfarande rätt till försäkringens grundbelopp så medlemstappet i kassorna kan inte vara en viktig förklaring till den sjunkande täckningsgraden. Viktigare är sannolikt den rad regeländringar i restriktiv riktning som skett . Den upp- gång i täckningsgraden som sker under konjunkturavmattningen kan sammanhänga med att arbetslöshetens sammansätt- ning ändras när även många som tillhör försäkrade kärngrupper på arbetsmarknaden blir av med jobbet. För personer i arbetsmarknadspolitiska program utgår aktivi- tetsstöd som betalas ut av . För personer som är kvalificerade för arbetslöshetsersättning ger aktivitetsstödet samma ersättning som a-kassan. Vissa personer som deltar i program är också arbetslösa i den meningen att de uppfyller AKU:s kriterier för aktivt arbetssökande. Det är dock svårt att få en heltäckande bild av i vilken utsträckning som arbetslösa personer får aktivitets- stöd. Enligt en genomförd intervjuundersökning bland inskrivna vid Arbetsförmedlingen fick av de arbetslösa vid förmedlingen aktivitetsstöd (, 2010). Det är rimligt att betrakta både arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd som integrerade delar av den offentliga arbetslös- hetsförsäkringen. Täckningsgraden för arbetslöshetsförsäkringen i snäv bemärkelse underskattar den effektiva täckningsgraden eftersom möjligheten att få aktivitetsstöd inte beaktas. Tyvärr med- ger inte nuvarande statistik en systematisk beskrivning och analys av i vilken utsträckning som arbetslösa personer har tillgång till olika ersättningar. 4Hur bör arbetslöshets- försäkringen utformas för deltidsarbetslösa? I det följande kommer vi att redovisa resultat från modellbaserade analyser av arbetslöshetsförsäkringens effekter. Vi använder här en ekonomisk modell för att studera hur en samhällsekonomiskt optimal arbetslöshetsförsäkring bör utformas. Med en optimal för- säkring avses en försäkring som maximerar summan av individernas välfärd. Mer specifikt analyseras olika kombinationer av ersätt- ningsnivåer och längd på ersättningsperioder för hel- och deltids- arbetslösa. Syftet är att se hur regelverken bör utformas för att så bra som möjligt tillgodose individernas önskemål om försäkring mot inkomstrisker till följd av arbetslöshet som hänsyn tas till det faktum att arbetslöshetsförsäkringen förändrar incita- menten att söka efter arbete. Olika verksamheter, i privat liksom i offentlig sektor, möter över tiden varierande behov av arbetskraft. För restauranger varierar exempelvis behovet av arbetskraft över dygnet och över veckan. Liknande tidsmässiga variationer av arbetskraftsbehovet förekom- mer inom andra tjänstenäringar. Därför uppkommer problemet att matcha företagens varierande behov av arbetskraft med de anställ- das önskemål om arbetstider, vilka i sin tur naturligtvis kan variera högst väsentligt. De tidsmässiga variationerna i arbetskraftsbehovet ser olika ut i olika branscher. I vår modellekonomi finns två sekto- 17 Modellen presenteras i detalj i en längre version av denna rapport: UCLS Working Paper . Hur bör arbetslöshetsförsäkringen utformas för deltidsarbetslösa? Bilaga 10 till LU2011 rer (branscher) där företagen i ena sektorn erbjuder heltidsjobb och företagen i den andra sektorn har deltidsjobb. Vi använder oss av en så kallad sök- och matchningsmodell för arbetsmarknaden; se Pissarides (2000). Individerna befinner sig i ett av tre tillstånd som vi betecknar sysselsättning, deltidsarbets- löshet samt (heltids)arbetslöshet. Både de deltidsarbetslösa och de heltidsarbetslösa söker efter arbete och kan därför betecknas som arbetssökande. Personer i sysselsättning arbetar heltid, vilket också är den arbetstid som alla individer önskar. Med deltidsarbetslösa avses personer som har arbete men som inte har möjlighet att arbeta så många timmar som de önskar. Vi använder deltidsarbets- lösa och deltidsarbetande som synonymer. Det är naturligtvis orea- listiskt att utgå från att alla individer önskar heltid, men för våra syften är det en acceptabel förenkling. Vi är intresserade av att stu- dera just gruppen deltidsarbetslösa och bortser tillsvidare från de frivilligt deltidsarbetande.