sou · GYB322d4 · 2011-01-01 00:00:00 — –materiel s. 163, 172 f, 194, 201, 298, 300 f, 358, 860 –personal s. 160, 163, 167 f, 169-172, 190, 200, 226 f, 369 ff, 374, 389, 429, 445, 859 –plats s. 184 –tjänst s. 169, 174 f, 202 f, 226 –transporter s. 173 f, 201, 300, 445, 850, 852 ff, 860 –uppdrag s. 375, 445 –zon s. 168, 184 ff, 356 Själavårdspersonal (se även präster) s. 370 f, 374 f, 376, 427, 429 ff, 445 f Självbestämmanderätt s. 120 Självdeaktivering s. 584 f, 596, 710 f Självförstöring s. 584 f, 595 f, 711 Självförsvar (se även individuellt självförsvar) s. 118 f, 168, 199, 373, 405, 407, 656, 516, 763 Sjöminor s. 573, 579, 837 f Sjöstridskrafter s. 61 ff, 176, 189, 299 Skenmål/operationer s. 387 Skeppsbrott s. 192, 398 Skeppsbrutna s. 187-210, 298, 367 ff, 444 f Skiljedomare s. 207, 268, 351, 499 Skydd s. –civila byggnader s. 41, 61 ff, 146, 395, 403 ff, 687, 689, 690 –farliga krafter s. 397 f, 418, 437, 446, 766, 862 –kulturell egendom s. 395, 447, 477 ff, 494 ff, 505 ff, 510 ff –naturliga miljön s. 386, 396 f, 551, 636, 686 f, 821, 827, 862, 866 -sjukvård s. 167 f, 173, 186, 196, 201, 298, 300, 356, 373, 380, 445f -sårade och sjuka s. 40, 50 f, 158-186, 187-210, 212, 224 ff, 257 f, 292, 298 ff, 325 f, 342, 369-384, 388, 444 ff, 689, 869 Skyddad person s. 293, 303-321, 346, 350, 686, 688 Skyddsemblem (se även kännetecken) s. 387 f, 576, 585 Skyddsmakt s. 161 f, 170, 178, 190 ff, 205, 214 ff, 222, 234 ff, 245 ff, 253 f, 266 f, 295 ff, 303 ff, 310, 312, 314, 318 f, 322, 332 ff, 349, 365 ff, 385, 391 f, 487, 494 ff Skyddsrum s. 222, 324, 402 ff, 479, 482, 497 f, 502 Slaveri s. 441, 461, 535, 682, 688, 867 Spion s. 42, 293, 391 f, 868 Spionage, spioneri s. 317, 388, 391 f, 868 Språk s. 199, 316, 462 f, 489, 538, 542, 597 –avkunnande av dom s. 256, 318 –förhörs s. 219 –informations s. 229, 230, 246, 255, 331, 411 Status of forces agreement () s. 744-761, 764 Statslös person s. 652, 410, 613, 652, 654 – krisfånge s. 213, 389 f, 868 f Sterilisering, påtvingad s. 684, 688 Straff(a) (se även bestraffning) s. 37, 146, 159, 188, 212, 247-253, 256, 292, 304, 316, 338-341, 350, 375, 411 f, 441, 443 f, 464, 470, 539, 611, 689, 699 f, 704 f, 744, 873 f , internationella s. 731 Stridbart skick, försatt ur (se även hors de combat) s. 388, 419, 732, 766, 863, 867, 868 Stridsmedel s. 97, 386-389, 396, 398, 562, 732 Stridsmetod s. 386-389, 562, 394, 396, 446, 551, 562, 574, 688 Stympning s. 159, 188, 212, 218, 292, 304, 372, 411, 441, 687, 689, 690, 767, 867, 869 Svensk reservation s. 157 Svåra/allvarliga överträdelser s. 267 f, 418, 350, 372, 413, 418 ff, 686, 732, 795 Synförstörande laservapen s. 600 ff Sårad s. 40, 50 f, 158-186, 187-210, 212, 224 ff, 257 f, 292, 298 ff, 325 f, 342, 369-384, 388, 444 ff, 689, 869 s. 111 ff, 649, 692 f, 819 f Säkerhetszon s. 297, 352 ff Territorialvatten s. 67 ff, 85, 250, 820, 822 ff, 825, 837 Territoriell integritet s. 106, 36, 441, 465, 562, 571, 580, 681, 691 Territorier s. 303 f, 490, 614, 653, 656 –icke självstyrande s. 124 f, Terror s. 394, 446, 857 Terroristhandling s. 304, 441 Testamente s. 40, 165, 195, 244, 262, 337, 343 –fiendens s. 41, 687 –personliga s. 36, 231, 261, 265, 329 f, 342, 386 Tillplattas, kulor s. 23 ff, 688, 765, 866 Tortyr s. 159, 163, 179, 188, 192, 206, 212, 219, 248, 292, 304, 350, 411, 441, 461, 535, 610-616, 619, 684 f, 686, 689, 765, 867 Transitering s. 315, 650 Transit passage s. 824 f, 837 Transport s. 169, 173 f, 197, 201 f, 243, 300, 307 f, 336, 377-384, 445 f, 484 f, 501 f, 688 f, 748 f, 768, 850 f, 860 Transportmedel s. 46, 170, 226, 243 f, 342, 355, 370, 376, 407, 651, 860 Tro s. 159, 188, 212, 227 f, 292, 303, 306, 324, 326-329, 371, 411, 440, 464, 539 f, 698, 867 Trupp, luftburen s. 389 Truppmina s. 580, 663 Tvister, fredlig lösning av s. 114 f, 119 Tvångsförflyttning s. 310, 447, 684 f Tättbefolkat område s. 399 U-båt (undervattensbåtar) s. 99 ff, 824 f Undervattensberörningsminor Undervattenskabel s. 46, 826, 832 Undervisning s. 178, 205, 266 f, 327, 348 f, 417, 464, 539, 565, 615 Uniform s. 225, 387 ff, 687, 755, 864 Uppbringning, i sjökrig s. 64 ff, 201, 484 Uppgiftsskyldighet s, 37, 219 ff Upplysningsbyrå s. 38 f, 165 f, 243, 261 f, 263-266, 335, 344, 346 ff Uppsamlingsplats för sjuka och sårade s. 41 –anfall s. 394, 418, 732, 858 –verkan s. 559 ff, 579, 593, 622 ff, 688 Utbildning s. 368, 417, 447, 488, 565, 593, 600, 605 f, 608, 615, 655, 666, 670, 772 f, 798, 807, 813 Utmärkning s. 41, 58, 62, 166, 177, 185, 203 f, 222, 262, 299 f, 322, 343, 355, 400 f, 503, 584, 596, 603ff Utrymning s. 310, 402 Utsvältning s. 396, 446, 688 Utväxling s. 38, 165, 305, 345 Vaktpost s. 263, 344, 575, 586 –förgiftade s. 40, 688 –inhumana s. 559 –kemiska (se även kemiska stridsmedel) s. 96 f, 544, 547, 627 ff, –konventionella s. 559-609, 662, 812 –krigskontraband s. 17 f –laser s. 600 f –nedlagt s. 40, 159, 188, 212, 292, 687 –synförstörande s. 600 ff Vapenförråd s. 46 Vapenstillestånd s. 43 f Vapenvila s. 165 Varning s. 229, 373, 399 f, 405, 445, 512, 575, 583 585 f, 605, 806 Verkställighetsåtgärd s. 416 –förbjudna handlingar s. 159, 163, 188, 192, 212, 292, 303, 372, 388, 394, 411, 418, 441, 622 –hot om och bruk av s. 106, 540, 562, 681, 683 Våldtäkt s. 303, 413, 441, 684, 688, 690, 774, 784 ff, 767, 867 Växtförstöringsmedel (herbicider) s. 628 Yrkessjukdom s. 307, 311, 328 Yttrandefrihet s. 464, 540 Zon s. 400 ff, 839, 861 –demilitariserad s. 401, 419, 861 –kontakt s. 380 –neutraliserad s. 298 –sjukvårds- och säkerhets s. 168, 184 ff, 297, 354 ff Ålder s. 230, 303, 325, 413 f, 537, 617 ff, 698 Åtal(ad) s. 130 ff, 178, 206, 247 f, 253 ff, 267, 294, 317, 412 f, 443, 489, 536, 653 f, 679 ff, Återförening s. 410, 415, 444 –efterforskning för s. 302, 385, –tillfälligt åtskilda familjer s. 441 Ämbetsman s. 136, 533 Örlogsfartyg s. 67 ff, 193 f, 198 ff, 378 Överenskommelse om sjukvårdszoner och sjukvårdsplatser s. 184 Överflygning s. 173 f, 201 f, 300 Överflödig skada s. 386, 576, 582, 665, 688, 865 –av den internationella humanitära rätten s. 136, 176 ff, 205 f, 267, 350 f, 389, 391, 413, 418 ff, 791 ff, –disciplinära s. 247 ff –svåra/allvarliga s. 267 f, 418, 350, 372, 413, 418 ff, 686, 732, 795 Folkrätten i väpnad konflikt - en översyn av hur den internationella humanitära rätten har En kommitté ska kartlägga de folkrättsliga regler som gäller för väpnade konflikter, ockupation och neutralitet, och som är bundet av. Kommittén ska kartlägga hur genomförandet av gällande humanitärrättsliga regler har skett i svensk lagstiftning och följa upp i vilken omfattning och på vilket sätt svensk folkrättsutbildning innehållsmässigt är relevant mot bakgrund av gällande konventionsåtaganden. Kommittén ska också analysera de sedvanerättsliga regler, inkluderande de slutsatser och skälen för dessa, som ICRC fastslår i sin sedvanerättsstudie. Syftet är bland annat att säkerställa att uppfyller sina internationella förpliktelser. Kommittén ska vidare undersöka om det finns behov av en särskild nationell humanitärrättslig manual och i sådant fall lämna förslag till en manual. Krigets lagar, innefattande den internationella humanitära rätten, de folkrättsliga reglerna under ockupation och neutralitetsrätten, är de regler som blir tillämpliga i en väpnad konflikt oavsett hur konflikten har uppkommit. Det saknar betydelse om parterna i konflikten anser att det råder krigstillstånd. Humanitär rätt är tillämplig i alla situationer där det pågår en väpnad konflikt, oavsett om det är en internationell eller intern väpnad konflikt. reglerna i den humanitära rätten är att begränsa krigets skadeverkningar och att skydda dem som inte deltar i stridigheterna. Den humanitära rättens regler omfattar även bestämmelser om vapenanvändning. I den humanitära rätten brukar man referera till den så kallade Haagrespektive Genèvetraditionen. Haagreglerna återfinns i de konventioner som omfattar regler om krigföringen, medan Genèvereglerna oftast syftar till att skydda krigets offer. De delar av den internationella humanitära rätten som är hänförlig till Haagtraditionen är bland annat Haagkonventionerna , Vapenkonvention, Kemvapenkonvention och konvention om förbud mot antipersonella minor (). De viktigaste konventionerna för Genèvetraditionen är de fyra . Genom två tilläggsprotokoll har emellertid gränsen mellan de två traditionerna kommit att suddas ut. I tilläggsprotokollen återfinns såväl regler för skydd av krigets offer som regler för själva krigföringen. Dessutom finns t.ex. om skydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt jämte tilläggsprotokoll . I flera av de omnämnda konventionerna och tilläggsprotokollen finns bestämmelser om skyldighet att informera och utbilda om reglerna. Internationella Röda korskommitténs sedvanerättsstudie Sedvanerätten skapas ur staters och andra internationella aktörers kontinuerliga praxis (sedvana), men för att denna praxis ska anses utgöra sedvanerätt krävs också att stater och andra folkrättssubjekt agerar som de gör därför att de anser sig vara juridiskt förpliktigade. För att ta reda på vad som är gällande sedvanerätt kan det ofta vara till hjälp att studera exempelvis internationell och nationell rättspraxis, nationella militärmanualer, men också de uttalanden och anföranden som olika representanter för stater och andra internationella aktörer för fram. presenterade () sin sedvanerättsstudie i internationell humanitär rätt. Studien bygger på ett mandat från den 26:e Röda kors- och röda halvmånekonferensen . Studien har genomförts under ledning av ICRC:s juridiska avdelning. Syftet med studien har varit att klarlägga gällande sedvanerättsliga regler inom den internationella humanitära rätten. Vikten av att klarlägga de sedvanerättsliga reglerna beror bland annat på att flera stater inte ratificerat samtliga centrala humanitärrättsliga konventioner. Traktaträtten binder endast de stater som tillträtt en konvention medan sedvanerätten är bindande för samtliga stater. Vidare är merparten av dagens väpnade konflikter interna, medan de humanitärrättsliga konventionerna i huvudsak är avsedda att reglera internationella väpnade konflikter. En viktig uppgift för studien har också varit att fastställa de sedvanerättsliga reglerna i interna konflikter. Studien kommer att ligga till grund för ICRC:s verksamhet. Vidare är det ICRC:s önskan att studien ska fungera som utgångspunkt för diskussioner om hur den humanitära rätten ska implementeras i respektive lands nationella lagstiftning samt utgöra en grund för klarläggande och utveckling av de humanitärrättsliga reglerna. Ett antal länder har inlett eller avser att påbörja någon form av granskningsarbete av sedvanerättsstudien. Det ska understrykas att ICRC:s sedvanerättsstudie fastställer sedvanerätten och inte uttalar sig om den sedvanerättsliga utveckling som sker efter publiceringen av studien. Behov av översyn av svenskt genomförande av den internationella humanitära rätten De humanitärrättsliga traktaterna har blivit allt fler . som förbjuder användning av truppminor, ett antal nya protokoll till Vapenkonvention och det fakultativa protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter om barns indragning i väpnade konflikter är några exempel. De tribunaler som skapats särskilt bland annat för lagföring av krigsförbrytare från och bidrar också till den humanitärrättsliga utvecklingen. Vidare har den permanenta inrättats. om internationell rätt avseende väpnade konflikter till havs utgör exempel på ett internationellt arbete som bidragit till att tolka och i viss mån utveckla den humanitära rätten. Ett uppmärksammat svenskt humanitärrättsligt initiativ gäller frågan om den internationella humanitära rättens tillämplighet vid datanätverksattacker. anordnade en internationell konferens på temat . I det internationella samfundets kamp mot terrorism har frågan väckts om gällande Genèvekonventioner med tilläggsprotokoll över huvud taget är tillämpliga och för det fall de är det, om konventionerna ska tillämpas annorlunda för terrorister. Det har gått lämnade sitt betänkande Folkrätten i krig (SOU 1984:56). I betänkandet behandlas svensk tolkning och tillämpning av, samt undervisning om, det humanitärrättsliga regelverket. Härefter har ett antal utredningar gjorts som har anknytning till den internationella humanitära rätten. Särskilt kan nämnas betänkandena Folkrättslig status m.m. (SOU 1998:123), Gränsövervakning under höjd beredskap (SOU 2002:4) och Internationella brott och svensk jurisdiktion (SOU 2002:98). Betänkandena bereds i . Sammanfattningsvis finns det behov av att göra en översyn av hur har genomfört såväl traktaträttsliga som sedvanerättsliga regler på det humanitärrättsliga området. Den information och utbildning om humanitär rätt som bedrivs i enlighet med konventionsåtaganden bör följas upp. Det är vidare viktigt att säkerställa att efterlever såväl nya traktatsrättsliga regler som gällande sedvanerättsliga regler. bör göra en egen analys för att på så sätt kunna avgöra om vi delar slutsatserna och skälen för dessa i ICRC:s sedvanerättsstudie. De folkrättsliga traktater som är part i och ICRC:s sedvanerättsstudie ska utgöra grund för översynen. Flera länder som t.ex. , , , , , , , och har någon form av nationella humanitärrättsliga manualer. Syftet med en sådan manual är att på ett överskådligt men ändå utförligt sätt förklara hur den egna militära personalen får agera utifrån gällande humanitärrättsliga regler. Av manualen framgår hur staten bedömer gällande humanitär rätt. Försvarsmakten har i en folder för den enskilde soldaten angett vissa folkrättsliga regler och kännetecken på ett lättförståeligt sätt. Det finns dock ingen svensk manual motsvarande den som flera andra länder har. Inom ramen för Europeiska unionens militära krishantering finns diverse styrdokument som behandlar den humanitära rätten. Behov av en svensk humanitärrättslig manual Genom att utarbeta en humanitärrättslig manual skulle tydliggöra, såväl nationellt som internationellt, vad som enligt svensk syn utgör gällande internationell humanitär rätt och hur olika situationer under en väpnad konflikt får lösas. En manuals främsta syfte är emellertid att den ska kunna användas praktiskt. Den måste således vara tydlig och användarvänlig. Folkrätten utvecklas också kontinuerligt, varför vissa ställningstaganden kan komma att behöva revideras. En förutsättning för att en manual ska tas fram är att den medför ett mervärde för berörda myndigheter inom det svenska försvaret. Frågan om det finns behov av en särskild nationell manual på det humanitärrättsliga området bör följaktligen utredas närmare. Kommittén ska se över hur genomförandet av gällande humanitärrättsliga regler har skett i svensk lagstiftning och följa upp i vilken omfattning och på vilket sätt svensk folkrättsutbildning innehållsmässigt är relevant mot bakgrund av gällande konventionsåtaganden. Kommittén ska också analysera de sedvanerättsliga regler, inkluderande de slutsatser och skälen för dessa, som ICRC fastslår i sin sedvanerättsstudie. Syftet är bland annat att säkerställa att uppfyller sina internationella förpliktelser. En kartläggning ska göras av de folkrättsliga regler som gäller för väpnade konflikter, ockupation och neutralitet. Vid kartläggningen ska följande ämnen belysas särskilt: vapen och vapensystem, behandling av skyddade personer särskilt avseende kvinnors och barns skydd i mellanstatliga såväl som interna väpnade konflikter, den internationella humanitära rättens tillämplighet i fredsfrämjande insatser, och förhållandet mellan den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna. Kommittén ska vidare utreda om en särskild nationell humanitärrättslig manual bör tas fram. Om kommittén anser att det finns ett sådant behov ska den lämna förslag till en manual. Kommittén ska lämna förslag till författningsändringar som är nödvändiga för att ska uppfylla sina internationella förpliktelser eller som kommittén i övrigt finner motiverade. Kommittén ska då beakta de förslag som lämnats i betänkandena Folkrättslig status m.m. (SOU 1998:123), Gränsövervakning under höjd beredskap (SOU 2002:4) och Internationella brott och svensk jurisdiktion (SOU 2002:98). Det ingår inte i uppdraget att lämna förslag till ändring av grundlag. Kommittén ska under arbetets gång samråda med Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt, Försvarshögskolan, Försvarsmakten, , , och . Kommittén ska också ha kontakt med Röda Korset och andra organisationer och samfund som kan vara berörda av arbetet. Uppdraget ska redovisas . Ett delbetänkande med förteckning över för gällande internationella humanitärrättsliga konventioner och deras genomförande i ska redovisas . (Fö 2007:06) ska föreslå de författningsändringar som krävs för att möjliggöra en svensk ratificering av tilläggsprotokoll III till om antagande av ytterligare ett kännetecken. Kommittén ska även göra en översyn av lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. och föreslå lämpliga ändringar. Översynsarbetet ska genomföras med utgångspunkt från förslagen i Ds 1993:59 Översyn av lagen om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvarets internationella kännetecken. Regeringen beslutade kommittédirektiv Folkrätten i väpnad konflikt - en översyn av hur den internationella humanitära rätten har genomförts i (dir. 2007:134). Med stöd av regeringens bemyndigande förordnande chefen för Försvarsdepartementet kommittéledamöter . Kommittén, som antagit namnet , har bl.a. till uppgift att kartlägga de folkrättsliga regler som gäller för väpnade konflikter, ockupation och neutralitet, och som är bundet av. ska enligt direktiven redovisa sitt uppdrag och ett delbetänkande med förteckning över för gällande internationella humanitärrättsliga konventioner och deras genomförande i ska redovisas . Statsparterna till av antog ett tredje tilläggsprotokoll om ytterligare ett kännetecken (TP III). De kännetecken som erkänns i och tilläggsprotokoll I och II nämligen det röda korset, den röda halvmånen samt röda lejonet och solen kompletteras i TP III med den röda kristallen. Syftet med den röda kristallen är att möjliggöra ett användande av kännetecknen på ett sätt som inte riskerar orsaka religiösa, politiska eller kulturella kopplingar och därmed urholka skyddsvärdet. Genom TP III är det möjligt att erkänna de föreningar vars stater inte godkänt röda korset eller röda halvmånen och ge dem tillträde till den internationella rödakors- och rödahalvmånerörelsen. Trots detta syfte kom att genomsyra omröstningen av TP III som, till skillnad från tidigare tilläggsprotokoll, inte kunde antas genom konsensus utan togs genom majoritetsbeslut. undertecknade TP III . TP III trädde i kraft . Lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. I enlighet med och tilläggsprotokoll I och II är det röda korset, den röda halvmånen samt röda lejonet och solen internationellt erkända kännetecken för den militära och den civila sjukvården i väpnad konflikt. Kännetecknen får även användas av - ICRC, Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen och de nationella rödakors- respektive rödahalvmåneföreningarna, de senare i enlighet med respektive lands lagstiftning och i enlighet med de principer som fastställs av de internationella rödakors- och rödahalvmånekonferenserna. Även andra kan i enlighet med nationell lag och efter uttryckligt medgivande från den nationella röda kors- eller rödahalvmåneföreningen få använda kännetecknet. Bestämmelser om skydd för internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. finns i lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. I promemoria Översyn av lagen om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvarets internationella kännetecken (Ds 1993:59) föreslogs ett antal ändringar i lagen bl.a. med syfte att klargöra omfattningen av skyddet för kännetecknen och att öka möjligheterna till ingripanden i fall av missbruk. Vidare föreslogs införandet av bestämmelser avseende det internationella kännetecken som enligt ska användas för att utmärka kulturminnesmärken och kulturföremål i händelse av väpnad konflikt m.m. samt för det internationella kännetecknet för anläggningar och installationer som innehåller farliga krafter i enlighet med artikel 56 i tilläggsprotokoll I till . Promemorian remissbehandlades och bereds i . Bland annat med hänsyn till remisskritiken och till den tid som förflutit sedan remitteringen finns behov av att ytterligare se över dessa frågor. ska föreslå de författningsändringar som krävs för att möjliggöra en svensk ratificering av TP III. ska även göra en översyn av lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. i de delar som inte har direkt anknytning till TP III. Kommittén ska i detta arbete behandla de frågor som tas upp i Ds 1993:59 och, med utgångspunkt från promemorians förslag, föreslå de författningsändringar som kommittén bedömer lämpliga. Uppdraget ska redovisas senast i samband med redovisningen av kommitténs huvuduppdrag (dir. 2007:134). Enligt dir. 2007:134 ska redovisa ett delbetänkande med förteckning över för gällande internationella humanitärrättsliga konventioner och deras genomförande i . Under kommitténs arbete med delbetänkandet, som omfattar fler dokument än rent humanitärrättsliga konventioner, har det framkommit att det internationella arbetet med att ta fram en humanitärrättslig manual för luftkrigföring, den s.k. Air and , kommer att avslutas . Med hänsyn till att det saknas modern och specifik humanitärrättslig reglering av luftkrigföring, samt den ökade roll luftstridskrafter spelar i dagens konflikter, är det angeläget att denna manual kan återges i delbetänkande. Tidpunkten för redovisning av delbetänkandet ska därför istället ske möjligt efter det att luftkrigsmanualen är offentliggjord. (Fö 2007:06) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2007:134) har chefen för gett en kommitté i uppdrag att bl.a. kartlägga de folkrättsliga regler som gäller för väpnade konflikter, ockupation och neutralitet, och som är bundet av. Kommittén, som antagit namnet , fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2008:154) även uppdrag att föreslå nödvändiga författningsändringar för att möjliggöra en svensk ratificering av tilläggsprotokoll III till om antagande av ytterligare ett kännetecken samt att göra en översyn av lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. Enligt kommitténs direktiv ska uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att kommittén ska redovisa sitt uppdrag . 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar.