sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — 13.5.5Verksamhetens volym och kostnader Docent , endokrinolog på Sahlgrenska, har för när- varande huvudansvaret för verksamheten på Resurscentrum. Med tanke på verksamhetens specifika inriktning och det speciella pati- entklientelet, är det mycket svårt att inrymma densamma i den vanliga polverksamheten, då t.ex. ett nybesök normalt tar 2–3 tim- mar läkartid i anspråk. Till detta kommer tät uppföljning av pati- enterna med kontroll av labbprover, telefonsamtal, diskussion med andra kollegor etc. Sedan starten har 106 nya patienter registrerats (104 män och 2 kvinnor). nyregistrerades 17 patienter. Utöver nybesök skedde cirka 20 återbesök med labbkontroller samt kontinuerliga uppföljnings- samtal, receptskrivande, diskussion med kollegor etc. enligt ovan. Finansieringen har tidigare skötts via bl.a. statliga medel, såsom (med den nya regeringsbildningen drogs dessa medel in) samt med lokala FoU-medel (som tyvärr ej har förnyats). Detta har inneburit att verksamheten har kunnat bedrivas i den omfattning som situationen kräver. Verksamhetsföreträdarna önskar att beslutshavarna i Västra blir uppmärksamma på den unika verksamheten, och erbjuder finansiella medel så att verksamhet kan fortsätta. EKG/UCG etc. Sammanlagt per nybesök/patient Totalt 17 nybesök (2009) Sammanlagd per återbesök/patient Totalt 15 återbesök (2009) (intyg+telefon+recept)/år Totalkostnad (2009) 32 patienter med AAS som helt klart dominerande huvuddrog har varit aktuella i behandling på Narkotikapolikliniken/Järntorgs- mottagningen . Flertalet är remitterade från . De flesta av de 32 har också använt andra droger, huvud- sakligen centralstimulerande medel (efedrin, amfetamin och kokain), framför allt för att orka träna intensivt. GHB/GBL, benso- diazepiner och cannabis har av vissa använts för sömn, för att varva ned och för att motverka irritabilitet. Opiater har använts för smärtlindring. Nybesöksutredning gjord av läkare har oftast innefattat ASI och för vissa SCID I och II. Att det inte kunnat göras på alla har berott på tidsbrist. Det är läkaren som sedan också i flertalet fall stått för medicinering och fortsatt psykologisk och social behandling eller rehabilitering. Samtalsbehandlingen är individuellt anpassad, oftast huvudsakligen kognitivt inriktad, några patienter har behövt samtalsbehandling och medicinering. 13.5.7Dopingjouren vid , Kliniken för klinisk farmakologi Dopingjourens arbete syftar till att motverka dopning i samhället och dess följdverkningar. Verksamhet omfattar kunskapsinhämtning, utbildning och information rörande missbruk av anabola androgena steroider och nära relaterade substanser och deltagande i kliniskt arbete tillsammans med andra specialiteter. Dopingjouren bedriver också omfattande forskning både internt och i samarbete med andra forskargrupper i . Dopingjourens tillhör Avdelningen för klinisk farmakologi vid . Verk- samheten startade med telefonrådgivning och har besvarat över 40 000 samtal från personer som på olika sätt direkt eller indirekt berörs av missbruket av anabola androgena steroider, från skolor, sjukvården, myndigheter mm. Frågorna gäller i första hand preparatens egenskaper, deras effekter och biverkningar och hur man upptäcker doping och missbruk av andra medel som ofta används . Den bemannas av sjuksköterskor och läkare. är två av medarbetarna doktorander (vid /avd klinisk farmakologi) med vetenskapliga projekt som gäller missbrukssubstansers omsättning, effekter, och användnings- mönster. Dopingjourens verksamhet bedrivs i samverkan med klinisk farmakologis andra verksamhetsområden, främst, Dopinglaboratoriet, Missbrukslaboratoriet samt Läkemedelsinformations- centralen. Dopingjouren har också samarbete med andra kliniker på . Samarbetet gäller främst individer som kontaktar telefonrådgivningen och som är i behov av medicinsk utredning. Många av dessa hänvisas till och sexualmedicin, Klinikerna för invärtes medicin samt psykiatri på i eller Beroende- centrum . Utöver det kliniska samarbetet bedriver Doping- jouren forskning tillsammans Endokrinologiska kliniken avseende metabola och andra effekter av testosteron. Vidare bedrivs forsk- ning och utveckling för diagnostik av AAS-missbruk tillsammans med Dopinglaboratoriet som ingår i kliniken för klinisk farma- kologi. Dopinglaboratoriet är det enda i och är ackrediterat av , av SWEDAC och av . Dopingjouren har med stöd av särskilda forskningsmedel från utrett psykiska och somatiska biverkningar av anabola androgena steroider hos 56 individer som just avslutat sitt missbruk. Ökad muskelmassa, hjärt- förstoring, bröstkörtelförstoring hos män, acne, håravfall, vätske- ansamling, leverpåverkan och psykiska sjukdomar är exempel på biverkningar som observerats. Kliniska specialister inom olika områden har medverkat i projektet. Tillsammans med och sexualmedicin och har Dopingjouren ansökt om medel för att skapa en klinisk plattform på för omhändertagande av patienter med medicinska dopingproblem av olika slag. () har utvecklat ett behandlings- mottagande för gruppen som har eller haft ett skadligt användande av AAS. Målen med behandlingen är total avhållsamhet från AAS, andra droger inklusive alkohol, ökat fysiskt och psykiskt väl- mående och förbättrad psykosocial funktion. På BC i har AAS-mottagningen sedan starten haft behandlingskontakt med mellan 110 till 120 patienter. oftast kommit via egenremiss, förfrågan från närstående, ett fåtal har kommit via vårdcentral, psykiatrin eller kriminalvården. Drygt hälften av dessa har sökt vård för vad de ansett vara AAS-relaterade fysiska eller psykiska problem, övriga har i första hand sökt på grund av användande av andra droger, där det också förekom ett AAS-användande. Det är vanligare att de som specifikt sökt för ett AAS-problem stannar i behandlingskontakten än de som sökt vård av andra orsaker. Trettiosex patienter har ingått i ett forskningsprojekt och data som följer gäller i första hand dem. Vanligtvis har åldern hos AAS- användarna vid kontakttillfället varit mellan 23–. AAS-starten skedde hos dessa individer i genomsnitt vid 20,5 års ålder (15–). Användningstiden innan de kommit till BC har kraftigt varierat (0,6–16,) med ett medeltal på . De vanligaste positiva effekterna har beskrivits som ökad styrka och kroppsmassa samt psykiskt välmående och som negativa effekter har nämnts aggressivitet, humörsvängningar samt depression. Tjugoen av 36 patienter uppgav att AAS var den drog de använde först, 7 upp- gav alkohol och 6 narkotika. Patienterna kommer vanligtvis från grupperna esteter och våldsverkare. Bland de 36 patienterna har 31 diagnostiserats som missbrukare eller beroende av AAS enligt DSM IV. Sexton patienter () uppfyllde kriterierna för missbruk och 15 () för beroende. Dessa patienter hade också andra diagnoser. Tolv patienter () diagnostiserades som beroende och 7 () som missbrukare av narkotika; 6 () som beroende och 8 () som missbrukare av alkohol; och 1 () som beroende och 7 () som missbrukare av bensodiazepiner. startades ett AAS-team på bestående av en psykiater på (somatisk undersökning och psykiatrisk behandling), en psykolog , en psykoterapeut , en sjuksköterska samt en socionom på av heltid. I ronder diskuteras behandlingsupplägg och alla har kontakt med AAS-användarna. Tyvärr har ännu inte någon endokrinolog eller invärtesmedicinare visat intresse av att arbeta i teamet. Huvudsyftet med bildandet av AAS-teamet var att inom vård- garantin erbjuda personer som använt dopningspreparat adekvat hjälp för subjektivt upplevda AAS-relaterade problem, samt för att vidareutveckla det specialiserade medicinska, psykiatrisk-psykolo- giska och sociala vårdprogram för användare av AAS som finns på BC. har sedan behandlingen av AAS-patienter startade konstaterat ett ökat intresse för kunskapen hos gruppens medlemmar. Vårdbehovet är stort hos de som använder AAS inklu- sive andra droger och preparat. Närheten till i är en stor fördel, då kontakterna med andra mottagningar behövs, till exempel vid hjärtproblematik eller bröstkörteltillväxt. Förutom en behandlingskontakt har även kontakt skett med mellan 150 till 175 personer från genom den jour- telefon som finns på , . Dessa personer har erbjudits att komma till för upp till anonym kontakt och rådgivning. Rådgiv- ningstelefonen har även fungerat som kontakt med andra som är intresserade av AAS-frågor, till exempel anhöriga, sjukvård, krimi- nalvård, behandlingshem, skolor, m.m. Det har konstate- rats att en jourtelefon på lokal nivå, som är öppen för kvalificerad AAS-rådgivning, har fungerat mycket bra och anses som nöd- vändig i patientarbetet. Screening för dopningsmedel inom Några säkra siffror avseende prevalensen av användandet av dop- ningsmedel inom finns inte. Av kostnadsskäl ingår inte screening för AAS i den urinprovsscreening som Kriminalvår- den regelmässigt utför. Kostnaden för analys av U-AAS är , att jämföra med som är scree- ningkostnaden för övriga så kallade missbruksmedel. Urinproverna skickas till för rättsgenetik och rättskemi. Om en substans blir positiv vid screening ska provet verifieras. har 33 150 urinprov skickats in från anstalter och 5 808 från Frivården. Av dessa har 9 091 respektive 2 875 veri- fierats, av vilka 4 973 respektive 2 358 var positiva efter verifiering. Av de sammanlagt 38 958 proven begärde Kriminalvården analys av AAS i 886 respektive 34 fall och av dessa var 50 respektive 10 posi- tiva. Man kan alltså konstatera att från Kriminalvårdens drygt 5 000 intagna påträffades 50 positiva prov och från de nära 15 000 i fri- vård fanns 10 positiva prov. görs en screeningundersökning i Region , där intagna randomiseras utifrån födelsedatum (, –2009 screenades 196–228 intagna (841–1 035 intagna totalt i regionen) varav 13–15 vägrade och 2–3 var positiva på AAS. var inte anstalterna i och Beateberg med och 2003–2005 ingick även anstalterna i och Åby. Som mest påträffades 12 prov positiva för AAS 2003, då sammanlagt 245 prov togs. Det finns en trend mot att färre prov är positiva, vilket kan ha att göra med ökade säkerhetsrutiner. De studier som finns beträffande användandet av dopningsmedel inom gäller främst androgena anabola androgena steroider (AAS), varför begreppet AAS kommer att användas syn- kront med dopningsmedel. I ett tidigare avsnitt presenterades studier som visat samband mellan användandet av AAS och våldsbrott. Detta har emellertid varit svårt att belägga vid undersökning av fängelsepopulationer. I en studie intervjuades 133 intagna för våldsbrott, men endast två medgav en koppling mellan brottet och användandet av AAS. I denna studie vägrade hälften av de tillfrågade att delta (Pope et al., 1990). I en svensk studie tillfrågades intagna arresterade för vålds- brott om deltagande i en studie om våld och AAS. Av de femtio som lät sig inkluderas testades ingen positiv för AAS, men 16 väg- rade att delta (et al., 1998). Ett återkommande fynd är alltså den höga andelen icke-deltagare i liknande studier, som för- svårar slutsatser om hur stort användandet är. I ett avhandlingsarbete har gjort fyra studier på olika populationer med anknytning till Kriminalvård och användande av AAS (2008). I den första presenteras data kring 55 dömda personer som testats positivt för AAS och genomgått rättsmedicinsk obduktion. Som kontrollgrupp har använts 67 tidigare dömda personer med drogmissbruk som också genomgått rättsmedicinsk obduktion (Klötz et al., 2007). De AAS-positiva har delats upp mellan de som bara använder AAS och de där AAS är en del i ett mer utbrett missbruk av illegala droger. Kontrollgruppen (utan AAS men med annat missbruk) uppvisade högre frekvens av bedrägerier och egendomsbrott, men i övrigt framkom inga signifikanta skillnader avseende brottstyp. Om man däremot såg till före döden i jämförelse med efter första brottet, så var vålds- och vapenbrott vanligare i gruppen som använde AAS, men inte andra droger. Eftersom brott avtar med ålder är denna utveck- ling anmärkningsvärd och talar för en koppling mellan användandet av AAS och vissa typer av brott (bedrägerier och egendomsbrott är klassikt förknippade med droganvändande). I den andra studien jämförs persondata från 241 personer som screenats positivt vid Dopinglaboratoriet på med 1 199 kontroller som screenades negativt (Klötz et al., 2006). I denna studie påvisas en signifikant högre förekomst av domar för vapenbrott bland de AAS-positiva. Även om de personer som remitterats från beroendemottagningar tas bort, så kvarstår skillna- den. Utgångspunkten för studien är Dopinglaboratoriet, vilket kan innebära att det finns en snedfördelning jämfört med AAS-använ- dande bland individer utan myndighetskontakt. Ett tredje arbete genomfördes på Österåkeranstalten utanför (Klötz et al., 2010). I denna studie tillfrågades de 188 intagna om de ville delta och 59 deltog. Av dessa tillstod 33 (55,) att de använt AAS. Tolv av dem som inte använt AAS kunde inte ingå i kontrollgruppen eftersom de avvek från åldersstrukturen. Av AAS-positiva hade signifikant fler dömts till brott som klassificerades som övriga brott, där bl.a. vapenbrott ingick. Åtta av AAS-användarna hade gjort sig skyldiga till våldsbrott, som de ansåg var ett direkt resultat av deras AAS- användande. De prov som Kriminalvården skickar till RMV är direkta analyser av AAS och dessa prov tas på riktad misstanke till skillnad från screeningproverna. Mellan 2–av alla urinprov utgör alltså misstanke om AAS-användande, vilket överensstämmer med de siffror om de faktiska förhållanden som framkommer av screening- undersökningen i region . måste också påtalas att vägrarna är cirka 5 gånger fler än de som läm- nar positiva prov. Liknande resultat framkom i en av de internatio- nella studierna av en fängelsepopulation (Pope et al., 1996). Sam- bandet mellan AAS och kriminalitet är också tveksamt belagt. tar i sin avhandling upp att flera av studierna utgörs av små material, som gör att statistiska samband är svåra att uppnå. tidig förekomst av AAS-användande och annat missbruk gör det svårt att avgöra vilket samband det finns mellan användandet av respektive substans och brottsligheten. Möjligen finns ett samband mellan en mer antisocial livsstil och användandet av AAS enbart eller i samband med centralstimulantia. Det kan även finnas sam- band mellan organiserad brottslighet och AAS, som är kopplat till framför allt vapenbrott och våldsbrott. Våldsbrott kan kopplas till både impulsiva våldsyttringar och operationellt våld som utövas av yrkeskriminella. Det måste också påtalas att ett hinder för mer konsekvent genomförande av prevalensstudier, såväl inom Krimi- nalvården som inom sjukvården, är den höga analyskostnaden. Kriminalvården överväger att under en begränsad prövotid kon- trollera urinprover avseende AAS på alla intagna som rapporteras till KV-Beredskap på grund av våldsincidenter. Efter en problemfylld uppväxt med bland annat övergrepp och mobbning började han träna på gym. AAS som var hans första drog började han med för att öka i styrka och kropps- massa. Startade med andra preparat mot bieffekter (till exempel högt blodtryck) och för att höja effekten av AAS. Han förändrade även sitt kostintag, började använda mer kosttillskott samt efedrin. Började använda olika mediciner för vad han trodde var bieffekter från AAS. Narkotika och senare alkohol blev ytterligare preparat som användes för att kunna träna hårdare. utvecklades hans amfetaminmissbruk, som ökade så att han tog amfetamin , även kombinerat med alkohol. Använde 14 olika human- och veterinär . Han fick i början mest positiva effekter, ökat självförtroende, ökad sexlust och positiv respons från både män och kvinnor, men tog de negativa fysiska (till exempel testikelförminskning, hud- sprickor och potensproblem) och psykiska bieffekterna (till exem- pel humörsvängningar, ökad aggressivitet och förföljelsetankar) över. sökte behandling då de sociala problemen och missbru- ket ökade samt för att han gjorde ett självmordsförsök. hade en bra uppväxt med många kamrater. Tidigt hade han ibland psykiska problem med aggressivitet och var lättretad. Bör- jade träna på gym och startade med AAS, som var hans första drog, just innan han skulle fylla för att öka i styrka och kroppsmassa. Fick i början mest positiva effekter, till exempel ökade hans popularitet bland tjejerna, men märkte även att aggressiviteten ökade. Efter en tids AAS-missbruk med tabletter och injektionspreparat började han även använda flera andra hor- monpreparat (tillväxthormon samt insulin), olika kosttillskott, efedrin, samt mediciner i kombination med AAS. Han missbrukade 10 olika humana AAS-preparat . Sunes psykiska pro- blem, som ibland inneburit att han misshandlade flera personer i aggressivitetsutbrott, sjuklig svartsjuka, humörsvängningar, samt fysiska bieffekter (till exempel hudsprickor, acne och potenspro- blem) gjorde att han ville avsluta missbruket av AAS. Föräldrarna kontaktade AC efter att fått kraftiga humörsvängningar samt ökad aggressivitet, som också riktades mot familjen. upplevde sin uppväxt som dålig, där han bland annat blev miss- handlad av flera närstående och mobbad . Han debuterade med droger då han i 16–började dricka alkohol. Var under uppväxten populär bland kvinnor och notoriskt otrogen. Började träna på gym när han var och även olika kampsporter. Han ansåg att träningen blev lidande av alkoholkonsumtionen, vilket gjorde att han slutade dricka alkohol. För att öka mer i styrka startade han med AAS, både som tabletter och som injektionspreparat, . Fick under kurerna mycket bättre självförtroende. Under de han använde AAS tog han även regelbundet mediciner mot psykiska och fysiska bi- effekter samt kosttillskott och efedrin. Sammanlagt använde han 13 olika AAS-preparat till en kostnad av . Hans krimi- nalitet blev grövre efter starten av AAS. Hans fysiska bieffekter (testikelförminskning, bröstkörteltillväxt och acne), men framför- allt psykiska bieffekter (till exempel humörsvängningar, ökad aggressivitet samt känslomässigt avtrubbad i relationer), samt ökande narkotikamissbruk, fick honom att han söka hjälp på BC. hade en mycket bra uppväxt och efter att han flyttat till eget boende började han träna på gym, vilket gjorde att skolarbetet gick sämre på grund av den hårda träningen. Han ville tävla i bodybuilding och tog därför AAS-tabletter första gången vid en ålder , då han trodde att alla inom den idrotten använde det. Fick mycket positiva effekter av AAS, till exempel en kraftig styrkeökning och ökat självförtroende med minskad blyg- het som följd. Började även med kosttillskott och andra hormon- preparat som tillväxthormon, insulin och IGF-1. han använde nio olika human- och veterinär-AAS, i form av tabletter och injektionspreparat, har han också missbrukat efedrin och mediciner. Han har endast testat narkotika och alkohol vid några få tillfällen på grund av att han ansåg träningen gick sämre när han tog dessa preparat. Han har under sitt liv haft ett fåtal rela- tioner med tjejer på grund av sin blyghet. Han blev också kriminell efter AAS-starten. fick flera fysiska bieffekter som bröstkör- teltillväxt, acne, hudsprickor, testikelförminskning och potenspro- blem, men det var på grund av flera psykiska bieffekter (till exempel depression, panikångest, humörsvängningar, kraftig kroppsfixering och aggressivitet) som han sökte kontakt med . beskriver sin uppväxt som problematisk, var bland annat ut- satt för övergrepp av en närstående samt mobbad . Hon avslutade skolan med betyg som var sämre än medel. Hon var redan i tonåren fixerad vid sitt kroppsliga utseende och började träna på gym, som komplement till sin handbollsträning, när hon var . blev genast förtjust i kroppsträningen, slutade med all annan idrott och började träna hårdare på gym för att tävla inom bodybuilding. På grund av dessa tävlingstankar började hon injicera AAS under en tremånaderskur, tillväxthormon samt efedrin och mediciner, eftersom hon trodde att alla inom denna idrott gjorde så. Hon fick under nästa kur, som var , flera fysiska problem, som att hon tappade stora tus- sar av sitt hår samt blev gulaktig i huden, klitoristillväxt, men fram- för allt psykiska problem (till exempel ökad aggressivitet, depres- sioner samt självmordstankar) av AAS-missbruket. i början av användandet ökad muskelmassa, ökad hårdhet i kroppen samt bättre psykiskt mående, som efterhand övergick i ökad kropps- fixering, svartsjuka, fördjupad depression samt förstorad klitoris. Hon har haft ett flertal samboförhållanden som alla spruckit på grund av hennes kroppsfixering och svartsjuka. De ökande AAS- relaterade problemen hon upplevde gjorde att hon slutade med AAS, användande av fyra olika AAS-preparat (tabletter och injektionspreparat), och även sökte hjälp vid . uppväxt hos modern var fylld av problem, hon fick bland annat inte träffa fadern för modern. Hon ansåg sig också vara psy- kiskt misshandlad av modern. flyttade hon till egen lägenhet och började då umgås med fadern. hade stora problem med att hänga med i skolarbetet, delvis på grund av hennes psykiska problem med bland annat koncentra- tionssvårigheter, men även på grund av att hon bråkade med lärarna och mobbade andra tjejer. gick aldrig klart . Hon debuterade med amfetamin tillsammans med första pojkvännen när hon var och andra narkotiska preparat kom in i hennes liv efter detta. I samband med detta slutade hon med all idrott. Hon återupptog träning, nu på gym, och slutade med narkotika i samband med att hon träffade en ny kille. Istället började hon använda AAS-tabletter. Hennes önskan med AAS- användandet var att bli starkare och kroppsligt större. Hon mådde psykiskt bra på AAS, men hon blev mer aggressiv. Hennes aggres- sivitet gjorde så att hon började söka slagsmål, då hon tyckte sig må psykiskt bättre efter detta. missbrukade AAS, efedrin, medi- ciner och kosttillskott Hennes kriminalitet ökade även sedan AAS-starten. Hon sökte hjälp på Beroendecent- rum och slutade med AAS på grund av de fysiska och psykiska bi- effekter hon upplevde, till exempel fetare hud, acne, humörsväng- ningar, ett självmordsförsök och de allt oftare aggressiva utbrotten. Remiss från fängelseläkare angående hypogonadism och depres- sion. Kommer med tre väktare. Gift, tre barn. 9-årig grundskola, utbildad rörmokare, arbetat som livvakt. Idrott sedan barndomen, främst kampsporter, tävlat interna- tionellt. Gymträning , främst styrketräning. (1977–2005) kontinuerligt bruk av AAS. Behö- ver styrka i kampsporten. Tagit främst Deca-Durabol, Testo- sprutor, Parabolan, Anavar, Tribolan i 6–8-veckorskurer, cirka 4 kurer/år. Även någon enstaka GH-kur, men ej insulin eller IGF-1. Dock ren pga. fängelsevistelse. I övrigt rök- och spritfri och inga övriga droger. Upplevt positiva effekter av AAS vad gäller muskelstyrka och självförtroende, inkluderande sexfunktionen. Somatiskt noteras vestibularisneurit vid två till- fällen, behandlingskrävande hypertoni, muskelrupturer, gynekomasti och akne. även vattenkastningsbesvär, nedsatt minne och koncentration samt sömnsvårigheter. Vidare utan AAS utvecklat depression, hyperlipidemi samt nedsatt sexfunktion, både vad gäller lust och förmåga. Remiss till Resurscentrum för bedömning. God emotionell kontakt. Uttalat muskulär status med viss gynekomasti. Rester efter muskelruptur och akne. 136/86. Labbmässigt noteras hypogonadism samt hyper- lipidemi. UCG väsentligen normalt. Efter diskussion beslutas om Arimidex (aromatashämmare) i första hand mot hypogonadism och gynekomasti, med förhoppningsvis indirekt positiv effekt även mot depressionen; ej indicerat med Pregnyl (LH) eller Nebido. Simvastatin mot hyperlipidemi inkl. dietråd. Fortsatt anti- depressivum samt remiss till specialintresserad psykiater. Uppföljning i första hand via anstaltsläkare men åter till specialmottagningen vid behov. Flyttat från trygg uppväxtmiljö efter föräldrarnas skilsmässa till stökigare förort, utsatts för mobbning. Började träna på gym för att få respekt, började med AAS vid , använde oavbrutet till .