sou · GYB390 · 2011-01-01 00:00:00 — Parallellt med SAL:s verksamhet bildades Riksför- bundet Landsbygdens Folk (RLF). Förbundet verkade som en intresseorganisation som genom ideologiska, opinionsmässiga, fack- liga och politiska medel försökte påverka bl.a. statens inställning till lantbruket. Genom en sammanslagning mellan och bildades en ny organisation som fick namnet – LRF. LRF kom under framförallt att utveckla affärsverk- samhet inom områden som livsmedel, bank och finans, försäkring samt media. har dock LRF:s verksamhet renodlats och betydande avyttringar har gjorts av hel- och delägda företag, såsom (numera ), ägandet i samt betydande innehav i livsmedelsindustrin. är LRF verksamt som en intresse- och företagarorganisation för lantbruks- och skogsbruksnäringarna. LRF har efter ett beslut på förbundsstämman som huvuduppdrag bl.a. att fokusera på de politiska förutsättningarna för dessa näringar och att även satsa på opinionsbildning. har LRF utvecklats till en inflytelserik lobbyorganisation. I LRF:s uppdrag ligger även att bi- stå med medlemsservice och företagsutveckling. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning LRF:s medlemmar är organiserade i två grenar. Den ena grenen utgörs av de cirka 169 000 enskilda medlemmarna. Medlemmarna ingår i 1 150 lokalavdelningar och 19 regionförbund över hela . Den andra grenen består av 30 organisationsmedlemmar, varav de flesta är ekonomiska föreningar (t.ex. ek. för., Lantmännen ek. för.). En enskild lantbrukare är i regel medlem både i LRF och i någon organisation som i sin tur är medlem i LRF. 169 000 enskilda medlemmar Nedan beskrivs utvecklingen inom fyra av de stora branscherna inom de s.k. gröna näringarna. De första lantmannaföreningarna bildades . Deras ursprungliga syfte var att för medlemmarnas räkning köpa in gödsel, foder, utsäde och annat som lantbrukarna behövde. Verksamheten utvidgades emellertid snabbt till att även omfatta uppsamling och Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning försäljning av lantbrukets produkter, i första hand spannmål och annat som lantbrukaren inte sålde till andra kooperativa föreningar. Lantmännens organisation har behållit denna dubbla funktion – att vara både inköps- och försäljningsorganisation. har präglats av flera sammanslagningar av föreningar. bildades genom att ett stort antal regionala lantmanna- föreningar fusionerades in i organisationen. Föreningen har cirka 39 000 medlemmar runt om i . Verksamheten är riks- täckande och organisationen är indelad i 30 distrikt från norr till söder. Det finns fortfarande en självständig regional lantmannaförening, Lantmän ek. Vidare finns det 24 lokala lantmannaföre- ningar. är en stor internationell koncern med verksamhet i ett flertal länder, bl.a. , , och de baltiska länderna. är dock fortfarande den största mark- naden. Lantmännen har två uppdrag; att bidra till lönsamheten på medlemmarnas gårdar och att maximera avkastningen på med- lemmarnas kapital i föreningen. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning De första svenska kooperativa mejerierna, s.k. andelsmejerier, tillkom . hade mejerikooperationen i en marknadsandel om . , då riksorganisa- tionen bildades, fanns det unge- fär 900 mejeriföreningar. Därefter har utvecklingen gått mot samman- slagningar och samarbete, vilket har lett till betydligt färre, men större, föreningar. Det finns sju kooperativa mejeriföretag i som är anslutna till branschföreningen ek.för. Tillsammans står dessa för av mjölkproduktion. Dessa sju kooperativa mejeriföretag är: Norrmejerier ekonomisk förening och Svensk Mjölk, som även är organisationsmedlem i LRF, har tre huvudsakliga verksamhetsområden: forskning och opinionsbild- ning samt service och rådgivning till medlemmarna. Mejeriverk- samheten bedrivs självständigt i de olika föreningarna. Även inom mejeribranschen kan vissa trender identifieras. Tyd- ligt är att antalet aktiva medlemmar, dvs. mjölkleverantörer, har minskat påtagligt. Denna utveckling har pågått . fanns det i genomsnitt 14 000 mjölkleverantörer i medan antalet aktiva mjölkbönder var drygt 6 500.12 Det ska i sammanhanget noteras att ett medlemskap i en mejeriförening inte alltid upphör i och med att medlemmen slutar leverera mjölk till föreningen. I vissa föreningar utgörs en inte obetydlig del av medlemskretsen av icke aktiva mjölkleverantörer. 12 Se Svensk Mjölk, Statistikuppgifter antal mjölkleverantörer 1934–2008. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Diagram 2 Antal mjölkleverantörer åren 1934–200813 som antalet mjölkleverantörer minskar blir mjölkgårdarna och kobesättningarna större. De största mjölkgårdarna, som leve- rerar mjölk , blir allt fler och svarar för en allt större del av den totala mjölkproduktionen. I takt med detta minskar antalet mjölkleverantörer som levererar mindre än mjölk . En annan utvecklingstendens är att en allt större andel av mjölkbönderna driver sin verksamhet i form av juridisk person. var av landets mjölkföretag juridiska personer. De svarade för av mjölkleveranserna. Förutom de sju mejeriföretag som har nämnts ovan finns det vissa mindre mejeriföretag och andra mjölkproducentföretag. Ett exempel är Sju Gårdar ekonomisk förening, som bildades och ägs av ett antal mjölkproducenter som har lämnat för att bedriva verksamhet på egen hand. Föreningen säljer med- lemmarnas mjölk under varumärket men har inte någon egen mejeriverksamhet. Man har i stället löst förädlingen av råvaran genom avtal med andra mejeriföreningar. Detta är därmed ett exem- pel på en ekonomisk förening, där en stor del av verksamheten 13 Åren 1934–1960 avses antal leverantörer per . avses antal leverantörer i medeltal. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning bedrivs genom avtal med annan, s.k. extern verksamhet, se vidare avsnitt 6.6. Tabell 2.7 Antal medlemmar i de kooperativa mejeriföreningarna (avrundat) är ett stort danskt kooperativt företag med verksamhet i många länder. Det bildades genom en fusion mellan det svenska bondekooperativet ekonomisk förening och det danska bondekooperativet a.m.b.a. Företaget har cirka 8 000 medlemmar, varav knappt 4 000 är svenska mjölk- bönder. Företaget har, genom dotterbolag, produktion i 13 länder och bedriver export av mejeriprodukter till stora delar av världen. Företagets huvudmarknader är , , , , och . Alla de övriga mejeriföretagen är svenska ekonomiska föreningar. Vissa är regionala mejeriföreningar som vuxit genom sammanslag- ningar såsom ekonomisk förening. är regionala föreningar. Andra är mer lokala såsom De flesta av dessa bedriver främst försäljning på sin närmarknad, även om de i ökande utsträckning är verksamma på riks- och exportmarknaden. Inom den bondeägda slakterinäringen har det skett stora föränd- ringar . Näringen har påverkats påtagligt av den ökade internationaliseringen. Det finns inte någon slakteri- kooperation i som är helägd av svenska bönder. Däremot är den finska respektive danska slakterikooperationen i stor utsträckning verksam i . bedrevs slakterinäring i fem självständiga ekonomiska föreningar. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Den bondeägda slakterinäringen hade då problem med lönsamheten och med krympande marknadsandelar. Vidare var priserna till köttproducenterna låga. I syfte att förbättra verk- samheten beslutade fyra av de fem föreningarna om en samman- slagning av respektive företags affärsverksamhet (slakt, styckning och förädling) i en ny ekonomisk förening. valde att stå utanför samarbetet och fortsatte sin verksamhet på egen hand. inledde ett samarbete med det finska bolaget , som är noterat på Helsingforsbörsen med det finska bondekooperativet andelslag som huvudägare. Hela verksamhet (samtliga tillgångar och skulder) över- läts till det nybildade dotterbolaget . HK Ruokatalo för- värvade sedan samtliga aktier i , mot en ersättning i form av egna aktier och kontanter. Därigenom blev ägare av av aktierna och rösterna i HK Ruokatalo, som i samband med affären bytte namn till HK . Samarbetet gav även viss styrelserepresentation i såväl HK som . HK Scans huvudägare, med av aktierna och av rösterna i bolaget, är fortfarande LSO andelslag, ägt av drygt 2 600 finska köttproducenter. HK är en stor inter- nationell livsmedelskoncern med verksamhet i framförallt , , de baltiska länderna och . har namnändrat till Djurbönder. Föreningen har 17 000 medlemmar. Efter över- låtelsen av slakteriverksamheten till HK består Djur- bönders verksamhet av kreditgivning till de medlemmar som leve- rerar till . Fram till och med fanns ett avtal mellan föreningen och om förmedling av de slaktdjur som Djurbönder köper in från sina medlemmar enligt leverans- avtal mellan föreningen och de enskilda bönderna. Merparten av dessa avtal löpte ut . Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Organisatorisk skiss Djurbönder ek. Medlemmarna i KLS ek. valde att överlåta före- taget till det danska bondekooperativet a.m.b.a. är en stor dansk livsmedelskoncern som ägs av cirka 13 500 danska lant- brukare. Företaget bedriver produktion i framförallt , och . Skogskooperationen i består av fyra fristående ekonomiska föreningar, som samverkar inom LRF. De har tillsammans mer än 100 000 medlemmar, med en sammanlagd medlemsareal enligt tabell 2.8. Medlemsareal, 1 000 ha Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning En bostadsrättsförening är en särskild form av ekonomisk förening. I någon mening kan alla bostadsrättsföreningar sägas tillhöra bostads- kooperationen. Ofta används dock uttrycket bostadskooperationen för att beteckna de bostadsrättsföreningar som är medlemmar i någon av de två rikskooperativa organisationerna HSB:s Riksför- bund och Svenska . Hyresgästernas () är största bostadskooperativa organisation, med verksamhet över hela landet. Närmare hälften av landets bostadsrätter ingår i och var tionde svensk bor i en HSB-bostad. Den första bildades i med uppgift att uppföra goda bostäder till medlemmarna till självkost- nadspris. bildades som en centralorgani- sation för de lokala HSB-föreningarna. Det för dåtiden unika med HSB-föreningarna var att de förenade sparande och byggande. Det förhållandet att de boende genom sparandet var med och finan- sierade byggandet bidrog till att föreningarna kunde föra en aktiv bygg- och markpolitik. Antalet boende respektive sparande medlemmar i ökade stadigt . Inledningsvis ökade även antalet lokala föreningar men vände ut- vecklingen till det motsatta. Genom sammanslagningar av lokala HSB-föreningar tillkom det större regionala föreningar. finns det 32 regionala HSB-föreningar. belastades med betyd- ande förluster. Detta skapade en förtroendekris hos bospararna som gjorde stora uttag från HSB:s sparkassa. Resul- tatet av krisen blev ett beslut att skilja den affärsdrivande verk- samheten från sparkasseverksamheten. Affärsverksamheten lades i bolaget (nu ) och verk- samheten i renodlades till utrednings-, förenings- och medlemsfrågor. ägs av de regio- nala HSB-föreningarna och det är också i första hand inom de regionala föreningarna som affärsverksamheten och nybyggnationen äger rum. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Organisatoriskt kan HSB beskrivas som en federation med självständiga organisationer i tre led. Det första ledet utgörs av de cirka 535 000 medlemmarna, varav övervägande del (cirka 430 000) är bostadsrättsinnehavare. Cirka 105 000 medlemmar är enbart bo- sparare, utan boende i HSB. Det andra ledet utgörs av de 32 regionala HSB-föreningarna. HSB-föreningarnas medlemmar är de cirka 3 900 HSB-bostads- rättsföreningarna, bostadsrättsinnehavarna och bospararna. Det är i de regionala föreningarna som den egentliga verksamheten bedrivs, ofta i olika dotterbolag. De regionala föreningarna genomför t.ex. nya byggprojekt och utför fastighetsförvaltning. De beslutar själv- ständigt över sin regionala verksamhet och ansvarar också för in- formation, utbildning och medlemsverksamhet. HSB är den största regionala föreningen med cirka 150 000 medlemmar. De regionala föreningarna äger tillsammans , vars vikigaste uppgift är att i partnerskap stödja HSB-fören- ingarnas byggande av bostäder till medlemmarna. bedriver också verksamhet inom affärsområdena inköp, fastig- heter, finans och försäkring och denna verksamhet riktar sig såväl till de regionala HSB-föreningarna som till bostadsrättsföreningar och enskilda medlemmar. Det tredje ledet är den nationella nivån som utgörs av . De regionala HSB-föreningarna är medlemmar i . uppgift är att ge stöd åt föreningarna och samordna frågor av gemensam karaktär, såsom bostadslobbying, kommunikation och marknadsföring, utveckling, juridik och IT. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Svenska ekonomisk förening är den andra stora ko- operativa bostadsorganisationen. Svenska bildades som en reaktion på hög arbetslöshet hos byggnadsarbetare i kombination med dålig boende- standard för stora arbetargrupper. Bakom bildandet stod fack- förbund inom byggnadsbranschen. har till upp- gift att medverka till bildande av bostadsrättsföreningar för pro- duktion och förvaltning av bostadshus. har behållit sin ursprungliga organi- sation . Endast juridiska personer kan vara medlemmar i föreningen. Medlemmarna kan delas in i tre olika grupper: intresse- föreningar, riksorganisationer och lokalföreningar. De 33 intresse- föreningarna – bostadsrättsföreningarnas ägar- och intresseorga- nisationer – äger tillsammans nästan hälften av andelarna i Svenska ek. Riksorganisationerna utgörs framförallt av olika fackförbund inom LO, däribland , , och Elektrikerför- bundet. Även KF och äger andelar i . De 24 lokalföreningarna, som tillsammans äger av Svenska ek. för., har lokala fackliga och andra folkrörelse- organisationer som medlemmar. bedriver affärsverksamhet huvudsakligen inom ramen för den rikstäckande ekonomiska föreningen ek. Därutöver finns det ett tjugotal dotterbolag, vilka fram- förallt äger fastigheter och exploateringsmark. Affärsverksamheten är huvudsakligen inriktad på nybyggnation och fastighetsförvalt- ning. svarar för två–av antalet nybyggda lägenheter i . När det gäller fastighetsförvaltning riktar sig verksamheten framförallt mot de egna bostadsrättsföreningarna men man har även andra kommersiella eller offentliga fastighetsägare som kunder. Totalt förvaltar omkring 172 000 lägen- heter i hela . Föreningen bedriver även annan verksamhet i form av fastighetsägande och finansiell verksamhet. 1990-talets ekonomiska kris påverkade även verk- samhet och som en följd av detta kom bosparandet att organiseras på ett annat sätt . bildades Spar- kassa ekonomisk förening som en fristående juridisk enhet från Svenska . Sparkassan lånar inte ut medel till någon verk- Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning samhet och inlåningen saknar därför betydelse för finansieringen av byggande och övrig verksamhet. 2.3.5Nyföretagande i ekonomisk förening förekom företagande i ekonomisk förening främst inom de traditionella kooperativa branscherna detalj- och oljehandel samt inom jord- och skogsbruk. startades få nya ekonomiska föreningar. Denna utveck- ling vände dock då kooperativt företagande började uppmärksammas som en företagsform för andra näringar, t.ex. barnomsorg eller service i glesbygd. Åren 1983–1986 tillkom år- ligen ungefär 50 aktiva företag i form av ekonomiska föreningar. började antalet nybildade föreningar stiga ytterligare och tillkom mellan 300 och 350 nya ekonomiska föreningar. Dessa var aktiva i nya branscher och med delvis nya arbetssätt. Arbetskooperativ, där medlemmarna har sin anställning i eller på annat sätt arbetar i den ekonomiska föreningen, är en form som blivit allt vanligare. Coompanion – Kooperativ ut- veckling har på utredningens uppdrag undersökt nyföre- tagandet i ekonomiska föreningar –2008. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Nystart, överlevnad och utveckling –registrerades 6 823 nya ekonomiska föreningar hos . registrerades totalt 5 334 föreningar som aktiva. Detta motsvarar av de ny- registrerade föreningarna. fanns det ungefär 6 630 aktiva ekonomiska föreningar. Av dessa hade drygt hälften (56 pro- cent) bildats under den aktuella perioden.14 Det är, enligt Coompanions rapport, inte ovanligt att passerar från det att en förening registreras hos till dess att föreningen startar sin verksamhet (enligt de kriterier som SCB tillämpar). En viss eftersläpning förekommer således och i vissa fall startas aldrig någon företagsverksamhet. Dessa faktorer kan förklara skillnaden mellan antalet nyregistrerade och nyakti- verade ekonomiska föreningar . Diagram 3 Antal ekonomiska föreningar, inkl. kooperativa hyresrättsföreningar, som har nyregistrerats hos respektive nyaktiverats i SCB:s företagsregister, perioden –2008 I syfte att få en bild av de ekonomiska föreningarnas överlevnad som företag har undersökningen omfattat en jämförelse mellan antalet nyaktiverade företag enligt SCB:s uppgifter 14 Informationen om antalet nya ekonomiska föreningar grundas på uppgifter om antalet ny- registrerade föreningar hos respektive antalet nyaktiverade föreningar i () företagsregister. I SCB:s företagsregister betraktas ett företag som aktivt om det är registrerat för mervärdesskatt och/eller för arbetsgivaravgifter, eller, som i en mervärdesskattebefriad bransch, är F-skatteregistrerat. I statistiken för nyaktiveringar ingår även föreningar som aktiverats på grund av ombildning eller som startat om, efter att verksamheten har varit vilande. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning och det antal företag som alltjämt är aktiva vid periodens utgång. Således har de föreningar som var aktiva analyserats utifrån angivet startår. I diagram 4 anges antal år efter start, där inne- bär att föreningen startade verksamhet och innebär att föreningen startade . Diagram 4 Andel av antalet ekonomiska föreningar som startat under vart och ett av åren 1998–2007 som är aktiva enligt SCB:s företagsregister Antal år efter start SCB:s företagsregister innehåller inte några fullständiga uppgifter om de nya ekonomiska föreningarnas utveckling när det gäller om- sättning respektive antal anställda, eftersom långt ifrån alla aktiva ekonomiska föreningar har registrerat sådana uppgifter hos SCB. Även om underlaget inte är fullständigt märks dock en tydlig trend att föreningarna får en ökad omsättning . Av Coompanions rapport framgår sålunda att föreningar som var mellan hade en fördubblad genomsnittlig omsättning jämfört med föreningar som var mellan ett och . Genomsnittlig årsomsättning för per enskild förening inom dessa grupper var respektive . Sammanlagt hade cirka 1 200 ekonomiska föreningar med startår –2007 lämnat uppgift om årlig omsätt- ning till SCB. Också antalet anställda ökar ju verksamheten bedrivs. Sammanlagt hade cirka 1 200 ekonomiska föreningar med startår –2008 lämnat uppgift om minst en anställd i verksamheten. hade varje enskild förening i genomsnitt 6,4 Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Sammanlagt var drygt 9 500 anställda i de nystartade föreningarna. En tydlig trend är att ekonomiska föreningar har blivit verksamma i allt fler branscher. De ekonomiska föreningar som har startats är till största delen verksamma i branscher där det inte tidigare förekom några ekonomiska föreningar. Ett område där ekonomiska föreningar tillbaka etablerar sig är barnomsorg. Det har skett i form av såväl personal- som föräldradrivna föreningar. –startades drygt 150 ekonomiska föreningar i branschen förskoleutbildning/dagbarn- vård. Detta var den näst största branschen för nystartade föreningar under den aktuella perioden.15 Den enskilda bransch där nyetableringen har varit störst är fastig- hets- och uthyrningsverksamhet samt företagstjänster. En dryg tredje- del av de nyetablerade föreningarna tillhör denna bransch. Det rör sig i huvudsak om organisationskonsultverksamhet som drivs av och riktar sig till småföretagare. I en stor del av dessa föreningar utgör medlemmarna enskilda företag, som genom den gemen- samma föreningen producerar tjänster för eget behov. Detta är ett alternativ till att varje företag enskilt köper motsvarande tjänster. –startades 158 ekonomiska föreningar som bedrev verksamhet som organisationskonsulter och 120 föreningar som sysslade med uthyrning och förvaltning av fastigheter.16 Även inom branscherna reklam- och mediebyråverksamhet samt intresse- bevakning inom branschorganisationer finns många exempel på dylik samverkan mellan enskilda företag. har den ekonomiska föreningsformen även kommit till användning vid etablering inom kulturinriktade verk- samheter av olika slag, bedriven av brukare eller anställd personal. –2007 bedrev 110 nystartade ekonomiska föreningar verksamhet inom branschen för konstnärlig och kulturell verksam- het samt underhållning.17 Den ekonomiska föreningsformen har också kommit till använd- ning vid samverkan kring infrastruktur i form av bredband, vatten- 15Se skriften Kooperativt företagande förnyar näringslivet, Coompanion, Fakta om ko- operativt företagande, nr 1, 2008, s. 11. Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning och elförsörjning (främst vindkraft). –startades 54 ekonomiska föreningar inom branschen bredband, 35 inom vattenförsörjning och 21 inom branschen generering av elektricitet.18 Även inom områdena för data-, design- och tekniktjänster startas ekonomiska föreningar i större utsträckning . Det är på dessa områden dels fråga om tjänster för samverkande före- tags egna behov, dels medarbetardrivna företag som producerar sådana tjänster för försäljning. i absoluta tal startas de flesta nya ekonomiska föreningarna i regionerna kring storstäderna , och . Det är också dessa regioner som i absoluta tal har haft den största ökningen av antalet nystartade ekonomiska föreningar under tioårs- perioden –2008, i synnerhet under periodens sista . Tabell 2.9 Föreningar aktiva 2008 med startår –2008 Av de ekonomiska föreningar som startades – 2008 och som är aktiva finns i , i och i . Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning Tabell 2.10 Antal aktiva föreningar , per län Om man ser till antalet nya ekonomiska föreningar ställda i rela- tion till det totala antalet aktiva ekonomiska föreningar blir bilden något annorlunda. Då framstår vissa av Norrlandslänen som ny- kooperativtätast, t.ex. , och Västernorr- Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning I dessa län har 60–av de aktiva ekonomiska föreningarna startats –2008. för., aktiva 08 start 98–08 1998–2008, % 2.3.6Ekonomiska föreningar med viss social inriktning En ekonomisk förening ska, som nämnts i avsnitt 2.1.1, ha till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. I de tradi- kooperativa näringarna inom konsument- och lantbruks- kooperationen är detta ändamål påtagligt. Medlemmarnas ekonomi främjas genom deltagandet i verksamheten men även genom vinst- utdelning. På samma sätt är ändamålskravet uppfyllt i flera av de nybildade ekonomiska föreningarna, t.ex. där småföretagare går samman för att producera vissa tjänster i stället för att köpa dem av Ekonomiska föreningar – en allmän beskrivning andra eller i arbetskooperativ där medlemmarna har sin anställning i föreningen. En del nya ekonomiska föreningar driver dock verksamhet där inslaget av ekonomisk nytta inte är lika tydligt. Verksamheten be- drivs även i syfte att gynna vissa sociala intressen som med- lemmarna ställer sig bakom. I vissa fall kan verksamheten också vara av mer allmännyttig karaktär. En ekonomisk förening som bedriver barnomsorg kan t.ex. ha startats i syfte att erbjuda en viss pedagogik eller för att behålla skola och barnomsorg på orten. Ungefär 150 ekonomiska föreningar startades i branschen förskole- utbildning/dagbarnvård –2007. startades 30 ekonomiska föreningar i branschen grundskoleutbildning och förskoleklass. Ytterligare ett område där inslaget av ekonomisk nytta är mindre tydligt är verksamheter som är inriktade på att ge stöd och sysselsättning till människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. –startades t.ex. 27 eko- nomiska föreningar i branschen för öppna sociala insatser för per- soner med funktionshinder.19