sou · GZB319 · 2011-03-09 00:00:00 — Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen också verka för att deltagaren får möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet. Utbildningen ska även kunna kombineras med förvärvsarbete. Det vanligaste är att sfi kombineras med någon slags språkpraktik som syftar till att förstärka språkinlärningen. Det innebär oftast att man varvar den teoretiska undervisningen med arbetsplatsförlagd praktik. Det är också vanligt att kombinera sfi med s.k. instegsjobb, som är en subventionerad anställning inom privat eller offentlig sektor för nyanlända invandrare. I dessa sammanhang pratar man ofta om värdet av parallella insatser. Men det förekommer i vissa fall att språkpraktiken – i praktiken – är mer av en förtäckt anställning där praktikanten blir utnyttjad som billig arbetskraft och inte får några möjligheter alls att utveckla språket. Vi har sett exempel på språkpraktik som inneburit att sfi-deltagare varit hänvisade till lagerarbete utan några som helst kontakter med svensktalande eller att man fått arbetsuppgifter som innebär att man har hörlurar på sig . Dessa två exempel visar på nödvändigheten av en bättre samordning mellan utbildningsanordnarna, kommunen och Arbetsförmedlingen. Det visar även på behovet av att klargöra syftet med praktiken, dvs. att praktik inom sfi-utbildningen syftar till att förstärka språkinlärningen. Att bristen på samsyn riskerar att leda till sämre studieresultat för den enskilde har framgått tydligt under våra studiebesök. Praktik och instegsjobb anses i vissa fall vara ett hinder för språkinlärning i stället för ett värdefullt komplement. Ofta har det berott på att det inte har funnits någon gemensam planering kring dessa verksamheter vare sig när det gäller valet av arbetsplats eller när i tiden det är lämpligt att erbjuda en sådan insats. Från lärarhåll kan det upplevas som ett irriterande avbrott i undervisningen när en deltagare utan förvarning avbryter en kurs för att praktisera eller ägna sig åt något annat som sfi-läraren inte har varit inbegripen i. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? verkar det nästan kunna bli två helt separata spår som lever sina egna liv vid sidan av varandra och de pedagogiska vinsterna av att kunna kombinera språkinlärning med praktik och t.ex. instegsjobb går då förlorade. För den enskilde blir det då givetvis svårt att se att det är en sammanhängande språkutbildning. Vi har också sett exempel på det motsatta, dvs. där det verkligen fungerar. I bästa fall kan praktiken då utgöra ett slags inofficiell arbetsprövningsinstrument och på så sätt utgöra en brygga över till arbetsmarknaden. Men vi har också förstått att det behövs fler mötesplatser mellan näringslivet och sfi-anordnare för att bryggan ska kunna fungera på ett effektiv sätt. Näringslivet behöver komma in i utbildningen i svenska för invandare på ett tydligare sätt. Svenska med inriktning mot ett yrke I vissa kommuner erbjuder man olika typer av yrkesinriktade kurser inom sfi. Ett exempel är de utbildningar som finns i , de s.k. sfx-kursena, där x:et står för ett visst yrkesområde. Sfx är ett samarbete mellan kommunerna i , i och i . Exempel på sfx-utbildningar är svenska för företagare, lastbilschaufförer, medicinsk personal, ingenjörer, hantverkare och lärare. Utbildningarna riktar sig till personer som redan har yrkeserfarenhet och/eller yrkesutbildning från sitt hemland. Deltagarna läser svenska med fokus på yrkesspråket som de får kunskaper om hur arbetsmarknaden och det specifika yrket fungerar i . Om möjligt erbjuds praktik på en arbetsplats och chans att komplettera utbildningen på högskolan eller inom den övriga vuxenutbildningen. Syftet är att förkorta tiden till arbete eller företagande. Många har vittnat om att deltagarnas motivation ökar när man läser en yrkesinriktad sfi, eftersom det då blir tydligt vad svenskkunskaperna förväntas leda till. Kombinationen av motiverade deltagare och goda utsikter till arbete efter avslutad kurs är tydliga framgångsfaktorer för denna typ av undervisning. Om det däremot inte leder till arbete kan det upplevas som frustrerande eftersom deltagaren tycker att han eller hon har satsat så mycket och att det borde ha gett större utdelning. Här finns en utvecklingspotential för såväl coachinsatser som för näringslivet att fånga upp deltagarnas motivation under utbildningens gång. Vi har sett lyckade exempel på hur kontakter mellan sfi-anordnare och det lokala när- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? ingslivet under sfi-tiden har ökat deltagarnas möjligheter att få arbete efter avslutad utbildning. Det finns således stora vinster i att i utbildning etablera kontakter mellan deltagare och näringsliv för att fånga upp den motivation som kännetecknar personer som läser en yrkesinriktad sfi. I 22 kap. 26 § skollagen (2010:800) framkommer att en elev i utbildning i svenska för invandrare kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. finns en formell definition av validering som regeringen fastslagit, vilken även återfinns i den ovan nämnda paragrafen: Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Reell kompetens kan man ha utvecklat genom att man gått i skola eller på universitet, genomgått kurser utanför det formella skolväsendet eller genom att ha arbetat eller genom sitt fritidsintresse, Det spelar ingen roll om detta skett i eller utomlands eller när i tiden det ägt rum. Myndigheten för () har i uppdrag att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Strukturen ska bidra till att den validering som genomförs i sker med god kvalitet och legitimitet och på ett rättssäkert sätt för individen. Arbetet består i stor utsträckning av att ge tydlig information om validering i Sverige.10 Flera av de kommunala företrädare som vi har träffat har uttryckt att det är svårt att få till stånd en validering under sfi-tiden. Till viss del upplevs det vara konjunkturbetonat. Om efterfrågan på ett visst arbete inte finns, så finns inte heller något intresse från Arbetsförmedlingens sida att erbjuda validering, enligt de kommunföreträdare vi pratat med. Ett annat problem som beskrivits för oss är att valideringen ibland upplevs vara alltför generell och att det därför är svårt att validera vissa speciella yrkesförmågor hos en person. Validering är av stor betydelse för att nyanlända invandrares kompetens ska kunna tas tillvara på ett adekvat sätt, inte minst för Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? dem som inte har några dokument som styrker meriter eller kvalifikationer och som därför inte kan visa sina färdigheter på annat sätt. Det är därför viktigt att validering vid behov görs under sfiutbildning. En tidig validering kan även förkorta vägen till arbete. Det civila samhällets potential och betydelse Den ideella sektorn och dess organisationer återfinns inom alla delar av det svenska samhället. Inom denna sektor utförs en mängd olika typer av uppdrag och verksamheter bedrivs inom en rad områden. Regeringen anser att den kunskap och engagemang som finns inom denna sektor bör tas tillvara på ett bättre sätt och att organisationerna bör få utrymme att utvecklas på sina egna villkor. inleddes en dialog mellan regeringen, Kommuner och Landsting (SKL) och den ideella sektorn. Ett första resultat konkretiserades då regeringen fattade beslut om en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området, och SKL. Syftet med överenskommelsen var att erkänna de idéburna organisationernas viktiga roll som opinionsbildare, intresseorganisation och utförare av sociala tjänster. En annan målsättning var att utveckla relationen mellan staten och den ideella sektorn samt bidra till dess oberoende och självständighet. De tre parterna enades om ett antal principer som ska utveckla relationerna och tydliggöra rollerna parterna emellan. fortsatte dialogen, med organisationer inom integrationsområdet och SKL. Syftet med denna dialog var att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och den ideella sektorn i arbetet med nyanländas etablering och integration samt att utveckla former och metoder för att idéburna organisationerna på ett bättre sätt ska kunna medverka i detta arbete. Dialogen resulterade i ytterligare en överenskommelse, mellan regeringen och idéburna organisationer inom integrationsområdet och SKL, vilken undertecknades 2010. Parterna enades även här om ett antal principer för det fortsatta samarbetet. Det är ett omfattande utbud av utbildnings- och bildningsinsatser som erbjuds av idéburna organisationer. Därutöver skapar de i sina nätverk naturliga platser för lärande, kulturer och möten mellan generationer. Att finnas i ett socialt sammanhang, exempelvis en förening, kan vara en viktig del av det informella lärandet Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? eftersom sociala koder ofta måste upplevas för att förstås. Det kontaktnät som föreningslivet kan erbjuda är även av intresse för möjligheterna att i ett senare skede kunna få arbete. Bland föreningarna finns t.ex. etniska föreningar som i samverkan med studieförbunden erbjuder fördjupad förenings- och samhällskunskap. Vidare har ideella organisationer goda förutsättningar att kunna medverka i planering och genomförande av utbildningar som riktar sig till nyanlända invandrare. De idéburna organisationerna kan även tänka sig att medverka i språkutbildning, enligt vad som framkommer i den ovan nämnda överenskommelsen.11 SKL kommer genom seminarier sprida goda exempel på lokal samverkan mellan kommuner och idéburna organisationer. Erfarenhetsutbytet kan enligt SKL generera lokala överenskommelser eller på andra sätt bidra till att dialog och kontakter upprätthålls mellan kommuner och idéburna organisationer. Det civila samhället har definitivt en roll att spela inom integrationsområdet, eftersom integration till syvende och sist handlar om mellanmänskliga relationer. Med en förstärkt samverkan mellan kommunala företrädare och idéburna organisationer finns stora möjligheter att skapa olika typer av plattformar för vidare språkinlärning, både under och efter avslutad sfi. Som tidigare nämnts är det många som har pekat på behovet av någon form av språkarena där man har möjligheter att praktisera de språkkunskaper man förvärvar inom sfi. Det gäller framför allt i vissa etniskt segregerade bostadsområden där man kanske inte pratar svenska över huvud taget utanför sfi-undervisningen. Här kan idéburna organisationer spela en viktig roll. Vi har sett goda exempel på när idéburna organisationer har fungerat som samtalspartners i undervisningen. I ett fall var det () som stod för detta. Dessa kontakter var högt uppskattade av både sfi-deltagarna och de personer som var engagerade i PRO. Det förekommer även att studieförbund erbjuder medspråkare, mentorer och språktränare för nyanlända invandrare. Studieförbunden har tidigare anordnat svenskundervisning för invandrare och bedriver fortfarande sfi på uppdrag av kommuner, om än i mindre skala.12 har antalet som läst sfi på studieförbund varit knappt cirka 3 000 deltagare . Studieförbunden har ofta värdefulla lokala nätverk där både föreningslivet, 11www.regeringen.se/sb/d/9735 12Statskontoret, 2009:2, Sfi-resultat, genomförande och lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? myndigheter och företag kan ingå. Sammantaget finns det mycket som talar för att idéburna organisationer kan spela en viktig roll i nyanlända invandares språkutveckling. Därutöver är även sociala kontaktytor av stor betydelse för språkutvecklingen, både under och efter avslutad sfi. Det gäller framför allt för personer med kort utbildning som bedöms stå långt från arbetsmarknaden. Det är lätt hänt att man tappar det man lärt sig om man inte får möjligheter att praktisera sina språkkunskaper på ett naturligt sätt i vardagen. Även här tror vi att idéburna organisationer skulle kunna nyttjas i högre grad i syfte att upprätthålla och vidareutveckla förvärvade svenskkunskaper. Det kan t.ex. handla om att vidareutveckla den vardagssvenska som behövs för att man ska kunna kommunicera med personal i förskola, skola, sjukvård, myndigheter eller i affären. Genom att finnas med i olika typer av svenskspråkiga lokala nätverk kan även möjligheterna öka att få en praktikplats och kanske ett arbete. Sammanfattningsvis anser vi att en vidareutvecklad samverkan på lokal nivå mellan kommunala företrädare och idéburna organisationer har stora möjligheter att stärka språkutvecklingen, inte minst för personer som bedöms stå långt ifrån arbetsmarknaden. 3.3.2Ökad samverkan behövs mellan sfi och särvux Vuxna med utvecklingsstörning har rätt att delta i sfi-undervisning och har vid behov rätt till särskilt stöd. ändrades förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare för att möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att erhålla godkänt betyg även om de inte kan uppfylla alla betygskriterier. Om det finns särskilda skäl får läraren bortse från enstaka betygskriterier eller från enstaka delar av betygskriterier. Med särskilda skäl avses t.ex. en funktionsnedsättning som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för eleven att uppfylla kraven för ett viss kriterium. För att ha rätt att delta i undervisningen på särvux ska personen ha fyllt och ha diagnosen utvecklingsstörning eller ha en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av en förvärvad hjärnskada. Mottagandet i särskild utbildning för vuxna (särvux) måste föregås av en noggrann utredning för att fastställa om en individ har en utvecklingsstörning. I den nya skollagen (2010:800) sägs att beslut om mottagande i grund- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? särskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. har utarbetat allmänna råd och rekommendationer för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan.13 När det gäller beslut om mottagande i särvux saknas motsvarande bestämmelser. Det finns inte heller några specifika rekommendationer som vänder sig till vuxna, utan de allmänna råd som tagit fram som riktar sig till den obligatoriska särskolan används även för vägledning av hur en utredning av vuxna ska genomföras. Det är inte något nytt problem att det saknas kunskaper och riktlinjer när det gäller utredningar rörande vuxna. Redan i Carlbeckkommitténs14 betänkande sägs att en del av de invandrare som studerar i sfi mycket väl kan ha en utvecklingsstörning men att det är svårt att bedöma, eftersom det inte finns några tester som är avpassade för denna grupp samt att bristande språkkunskaper utgör ett stort problem i sammanhanget. Kommittén gjorde bedömningen att invandrare inte har samma tillgång till särvux som övriga med utvecklingsstörning. I en rapport gjord av Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM)15 var problemställningen den motsatta, syftet var då att kartlägga och analysera en eventuell överrepresentation av elever med utländsk bakgrund mottagna i särskolan. Studien förutsatte att det förelåg en överinskrivning av dessa elever, men detta antagande fick dock inget stöd i studien. Även i en tidigare sfi-utredning16 omnämns denna problematik. Då konstaterades att frågan om utbildning för individer med utländsk bakgrund som har utvecklingsstörning och rätt att delta i både sfi och grundläggande särvux är komplex och man ställde sig frågan vilket instrument som ska användas vid utredning av människor med annat språk och andra kulturella referensramar samt vem som har kompetens att göra en sådan utredning. Det är naturligtvis av största vikt att nyanlända invandrare får det stöd i undervisningen som de behöver och det är otillfredsställande att det fortfarande råder osäkerhet kring denna målgrupp. Behovet av att alla ges möjligheter att använda den tid som står till buds inom sfi på ett effektivt sätt accentueras av naturlig skäl med en tidsbegränsning av sfi. Det finns anledning att tro att vissa per- 14SOU 2004:98, För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 15Specialpedagogik i mångfaldens – Om elever med utländsk bakgrund i särskolan. 16SOU 2003:77, Vidare vägar och vägen vidare. Svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? soner som läser sfi har en oupptäckt utvecklingsstörning likväl som att vissa personer som läser svenska som andraspråk inom särvux inte alltid har utretts på det sätt som krävs för att få diagnosen utvecklingsstörning. Denna bild förstärks av Skolinspektionens granskning som redovisades till regeringen i slutet av januari 201117. Granskningen visar på allvarliga brister i många av de utredningar som ska ligga till grund för beslutet att ta emot ett barn i särskolan. I många fall saknades utredningar helt, främst de sociala och medicinska. Även handläggningen har brister och är rättsosäker. Det finns inget som talar för att det skulle fungera bättre när det gäller vuxna. Det är förmodligen snarare tvärtom, eftersom det inte finns några riktlinjer över huvud taget för denna målgrupp. En försvårande omständighet för denna grupp är även att särskild hänsyn måste ska tas till språkets betydelse och betydelsen av olika kulturella referensramar i detta sammanhang. För att en utredning ska kunna komma till stånd krävs vidare samtycke av den enskilde, vilket förutsätter att den enskilde faktiskt vill genomgå en sådan utredning. En del som kommer till vet kanske inte om att de har en utvecklingsstörning eftersom de blivit utredda och frågan blir då aldrig aktuell, en del kanske vet om det men vill inte erkänna det. Av totalt 4 868 elever i särvux /10 var av kvinnorna och av männen födda utomlands. verkar vara en ganska stabil andel över åren. Det är intressant att notera att andelen födda utomlands varierar väsentligt beroende på var i landet man bor. varierade andelen från i de tre storstäderna , och till i mindre kommuner. En förklaring kan vara att där det finns en upparbetad kompetens som täcker alla delar som ingår i utredningen är andelen högre och där kompetens saknas är andelen väsentligt lägre. Det framkommer däremot inte om dessa personer har börjat på särvux från början eller om de har läst sfi . Enligt förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare får sfi kombineras med annan utbildning inom det offentliga skolväsendet. Det finns således möjligheter att kombinera sfi med studier inom särvux. skickade ut en enkät med bland annat frågor om det förekommer någon sam- 17 Skolinspektionen 2011: Särskolan. Granskning av handläggning och utredning inför beslut om mottagande. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? verkan mellan kommunens särvux och sfi.18 svarade ja på frågan om det förekommer någon samverkan, svarade nej och att de inte visste. På frågan om hur samverkan ser ut har flera svarat att verksamheterna finns inom samma enhet. Enligt enkätsvaren förekommer det också att anställda undervisar både på särvux och sfi. I andra fall utnyttjas kompetensen över gränserna. Några svarar att det är en stor utmaning för en liten kommun att anordna gymnasial särvux och att det krävs samverkan med närliggande kommuner och med gymnasiesärskolan. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det fortfarande råder stor osäkerhet kring val av skolform för personer som kan ha en utvecklingsstörning. Svårigheten att i ett tidigt skede kunna uppmärksamma denna typ av funktionsnedsättning innebär att det stöd som målgruppen behöver riskerar att utebli. Det är olyckligt eftersom denna målgrupp behöver specialpedagogisk kompetens för att kunna tillgodogöra sig sfi-undervisningen. En tidig identifiering av denna typ av funktionsnedsättning är därför av avgörande betydelse för att undervisningen ska kunna göras tillgänglig. Det förekommer samverkan mellan sfi och särvux och vi tror att en ökad samverkan kan bidra till en positiv utveckling inom detta område. Det kan inte minst utveckla den specialpedagogiska kompetens som krävs för att i ett tidigt skede kunna identifiera personer som har inlärningssvårigheter till följd av en utvecklingsstörning. Det möjliggör i sin tur att undervisningen kan anpassas till denna målgrupp på ett bättre sätt. 18 Resultatet framgår i sin helhet i betänkandet Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8). Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? Länsstyrelserna får i uppdrag att främja samverkan mellan kommuner som bedriver sfi, i syfte att öka möjligheterna att erbjuda en differentierad undervisning. Ett återkommande problem för mindre kommuner är svårigheterna att utifrån ett begränsat deltagarunderlag kunna erbjuda tillräckligt differentierade undervisningsgrupper som svarar mot deltagarnas utbildningsbakgrund, önskemål, och de behov av särskilt stöd som kan föreligga. Det gäller särskilt för delar av där invandrarna utgör en heterogen grupp som det är långa avstånd mellan tätorterna. Här finns både kvotflyktingar, anhöriginvandrare, arbetskraftsinvandrare, vissa säsongsarbetar som blir kvar (ofta bärplockare) och nybyggare. Den senare kategorin utgörs bland annat av tyskar och holländare som efter att ha semestrat i valt att investera i ett mer permanent boende i denna region. Detta visar på bredden i sfi-deltagarnas olika bakgrunder och inom var och en av dessa kategorier finns olika behov av svenskundervisning. löser man det på ett smidigt sätt genom samverkan med grannkommunen eller med flera närliggande kommuner, men ibland är det svårt att få till en tillräckligt bra samverkan för att möjliggöra en individualiserad undervisning, vilket är en nödvändighet vid en tidsbegränsning av sfi. I rapporten kan inte göra allt – men alla kan göra något19 behandlas samverkan när det handlar om regionalt samarbete kring nyanlända invandrares etablering. En av slutsatserna i rapporten är att det sällan finns några reella hinder för samverkan utan att det är den politiska viljan och initiativkraften som avgör om man ska bli framgångsrik eller inte. Ett av de vanligaste och allvarligaste hindren för konkret samarbete uppges vara svårigheterna att hitta former för gemensam finansiering och kostnadsfördelning. I många fall finns det också en rädsla för att lämna ifrån sig kontrollen över de egna verksamheterna och kostnaderna för sådant som man anser bör skötas kommuninternt. I detta sammanhang är det intressant att titta närmare på länsstyrelsernas uppgifter när det handlar om de nationella integra- 19 Kommuner och Landsting, Om regionalt samarbete kring nyanlända invandrares etablering, 2009. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? är regeringens företrädare i länet och arbetar för att i samverkan med andra aktörer uppnå de nationella integrationspolitiska målen. Det övergripande målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett av de områden som integrationspolitiken fokuserar på är förbättrade språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna. har länsstyrelserna även haft i uppgift att hålla samman det regionala samarbetet när det gäller mottagandet av flyktingar. Enligt regeringens mening har det inneburit ett förbättrat flyktingmottagande med ett ökat inslag av samverkan och samarbete mellan flera aktörer i flera kommuner. I många län har det bildats organisatoriska strukturer för samverkan och erfarenhetsutbyte, som t.ex. flyktingsamordnarnätverk, länsvisa integrationsråd och partnerskap. Länsstyrelserna har dialog med och ger stöd till kommuner, ordnar länsvisa och regionala integrationskonferenser och temadagar, tar fram regionala integrationsstrategier och bedriver utvecklingsprojekt.