sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Syftet är att pröva utredningens förslag också med ett sådant synsätt. De uppgifter om företagens administrativa kostnader som före- kommer i databasen är till väsentlig del byggda på den tidsåtgång olika moment kräver vid företagen. Utredningens beräkningar i denna del bygger på bedömningar i viss detalj av hur tidsåtgången vid olika administrativa moment påverkas. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag En uppskattning av hur många månadsuppgifter som skulle bli resultatet av utredningens förslag är en väsentlig grund för vidare beräkningar. För att nå fram till en sammantagen skattning har vi, med olika tekniker, gjort fyra olika skattningar. Den första skattningen är en naiv beräkning där vi helt enkelt multiplicerat antalet årliga kontrolluppgifter (7,2009 enligt ) med 12 för att på så sätt få antalet månadsuppgifter (92,4 miljoner). En sådan beräkning utgör emellertid med hög sannolikhet en överskattning av antalet framtida månadsuppgifter. Det är inte så att varje årlig kontrolluppgift leder till 12 månads- uppgifter eftersom en viss mängd årliga kontrolluppgifter speglar byte av arbete, inträde på och utträde från arbetsmarknaden. Den andra skattningen har gjorts med hänsyn till rörligheten på arbetsmarknaden. En överslagskalkyl med rörlighet på arbets- marknaden som en grund ger vid handen att antalet årliga kontroll- uppgifter bör multipliceras med ungefär 10 för en rimligare uppskattning av antalet månadsuppgifter. Ungefär en miljon arbetstagare byter arbete. Om detta sker bara en gång och med antagande om 12 månaders sammanlagt arbete, genereras två årliga kontrolluppgifter enligt nuvarande system och 12 månads- uppgifter enligt föreslaget system. En sådan beräkning ger upphov till ett uppskattat antal månadsuppgifter på cirka 74 miljoner. Den tredje skattningen har gjorts med hjälp av SCB:s företags- databas, som innefattar såväl privatägda som offentligägda företag, lämnades det för in strax under 7,4 miljoner kontrolluppgifter för anställda. Då det kan finnas skäl att i beräkningarna skilja på privata och andra företag redovisas i tabell 22.2 det antal kontrolluppgifter som inlämnades från företag i olika ägarkategorier. Som statliga företag räknas också myndigheter. Som kommunala företag räknas även kommunala förvaltningar. Av tabellen framgår att en tredjedel av kontrolluppgifterna lämnades in av offentligägda verksamheter5. 5 Utredningen har för olika beräkningsbehov utgått ifrån två olika datakällor. Dels har MALIN-databasen använts. Dels har SCB:s företagsdatabas använts. Uppgifterna om antalet kontrolluppgifter skiljer sig något mellan källorna. Orsaken till skillnaden är huvudsakligen att uppgifterna är hänförliga till olika år. SCB:s uppgifter avser och . SOU 2011:40 Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Tabell 22.2 Antal inlämnade kontrolluppgifter avseende från arbetsgivare i olika ägarkategorier Källa: SCB. Med hjälp av SCB:s företagsdatabas har vi gjort en uppskattning av hur många månadsuppgifter från arbetsgivare det kan bli fråga om. I databasen finns en uppgift om antalet anställda per företag. Vår bedömning är att den bästas skattningen av antalet månads- uppgifter fås genom att antalet anställda multipliceras med tolv. Skälet är att uppgiften kan ses som det genomsnittliga antalet helårsantanställda och att en multiplikation med tolv ger en minimiskattning. Med denna metod får vi en uppskattning av antalet månadsuppgifter till strax under 47 miljoner. I tabell 22.3 nedan redovisas den uppskattningen för företag i olika ägar- kategorier. Av tabellen framgår att uppskattningen ger vid handen att knappt två tredjedelar av antalet månadsuppgifter skulle komma ifrån övriga, eller privata, företag. Vid beräkningarna har naturligtvis uteslutits företag som enligt statistiken inte har några anställda. Beräkningsresultatet utgör dock en underskattning då även sådana företag tillfälligtvis kan ha haft anställda men i statistiken behandlats som företag utan anställda. Tabell 22.3 Uppskattning av antalet Månadsuppgifter avseende från företag i olika ägarkategorier Källa: SCB. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag I den fjärde skattningen av antalet månadsuppgifter har vi använt SCB:s 20-procentiga urval av den svenska befolkningen. Varje individ beskrivs i denna databas med en stor mängd variabler av socioekonomisk natur. Det rör sig om kön, ålder, utbildningsnivå och inkomster från olika inkomstkällor. Inkomsterna kan vara arbetsinkomster, försäkringsinkomster, studiemedel etc. I data- basen ingår de kontrolluppgifter som skickats avseende varje individ såväl anställda som egenföretagare. I databasen ingår således kontrolluppgifter som avser såväl arbetsinkomster som andra ersättningar som är hänförliga till skattebegreppet inkomst av tjänst. När det gäller arbetsinkomster innebär detta i förhållande till utredningens förslag att databasen innehåller en viss överteckning då endast anställdas, inte egen- företagares inkomster ska redovisas månatligen. Ett givet antal årliga kontrolluppgifter kan i det här samman- hanget inte enkelt översättas till antal månadsuppgifter. T.ex. en person som har fått två kontrolluppgifter kan ha fått det till följd av att denne arbetat hos två arbetsgivare . De två kontroll- uppgifterna genererar då tjugofyra månadsuppgifter. Personen kan också ha arbetat hos en arbetsgivare en del av året och hos en annan en annan del av året. De två kontrolluppgifterna genererar då tolv månadsuppgifter. Strävan har varit att vid skattningen av antalet månadsuppgifter till följd av anställning utnyttja så mycket som möjligt av den samlade informationen i databasen. Allmänt handlar det om att vi vid beräkningarna har försökt ta hänsyn till hur de årliga kontroll- uppgifterna lämpligen låter sig översättas till månadsuppgifter givet olika förutsättningar. Det förekommer t.ex. att individer har fått ett betydande antal kontrolluppgifter där arbetsinkomster registrerats. Det förekommer så många som 150 kontrolluppgifter i databasen. Det är inte troligt att 150 kontrolluppgifter generar tolv gånger fler månadsuppgifter. Vi har vid beräkningarna valt en lösning som innebär att sannolikheten för 12 gånger är hög vid lågt antal kontrolluppgifter och låg vid stort antal. På motsvarande sätt har vi för personer med pensioner, ersättningar från social- försäkringen, arbetslöshetskassor, studiefinansiering etc. låtit en given kontrolluppgift multipliceras med olika faktorer upp till tolv. På ovan beskrivet sätt har vi skattat antalet månadsuppgifter till 68 miljoner. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Den sammantagna skattningen, som är en subjektiv samman- vägning av de fyra skattningarna är att utredningens förslag leder till 60 miljoner månadsuppgifter . Månadsuppgiftens pris och kostnader I tabell 22.5 nedan redovisas företagens kostnader för att lämna in kontrolluppgiften. Av tabellen framgår att den genomsnitlliga kostnaden, kostnaden per kontrolluppgift är . Tabell 22.4 Antal kontrolluppgifter och företagens administrativa kostnader 2009 enligt databasen Sammantagen kostnad tusental kronor För att möjliggöra en beräkning av företagens kostnader vid införande av månadsuppgifter behövs en bedömning av månads- uppgiftens styckkostnad, eller pris. Det finns faktorer som talar för såväl ett högre som ett lägre pris. För ett högre pris talar det faktum att månadsuppgiften innehåller något fler uppgifter än den årliga kontrolluppgiften. Det som endast är en uppgift i kontrolluppgiften blir fyra uppgifter i månadsuppgiften. För ett lägre pris talar just det faktum att månadsuppgiften avser förhållanden nära i tiden. För sammanställning av den årliga kontrolluppgiften krävs sammanställning av underliggande upp- gifter som sammantaget avser ett flertal perioder som sträcker sig, som längst, . I tabell 22.5 nedan redovisas bl.a. arbetsgivarnas administrativa kostnader för kontrolluppgiften och en bedömning av kostnaderna för den föreslagna månadsuppgiften. I tabellen ingår en av utredningen gjord bedömning av företagens kostnader för den hanteringen av kontroll- uppgifter. Det görs i MALIN-databasen i det här sammanhanget inte någon skillnad mellan kostnaderna för pappershantering och automatiserad hantering. Med stöd i bl.a. andra uppgifter i data- basen har vi dragit slutsatsen att kostnaderna för pappershantering Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag är högre än för automatiserad hantering. Genom antalsuppgifterna och uppgifterna om de sammantagna kostnaderna har vi simulerat genomsnittskostnaderna för respektive automatiserad hantering. Resultatet är att genomsnitts- kostnaden för hantering utgör något mer än den dubbla kostnaden i förhållande till den automatiserade hanteringen. Genom övergången till elektronisk inlämning, via eget lönesystem eller tillhandahållen e-tjänst, sjunker kostnaderna så att genoms- nittskostnaden för samtliga månadsuppgifter kan bedömas till . Av tabellen framgår att utredningen gör bedömningen att månadsuppgifterna kommer att kosta arbetsgivarna . Tabell 22.5 Företagens administrativa kostnader för kontrolluppgifter vid och automatiserad hantering Minskade kostnader till följd av avskaffad årlig kontrolluppgift Utredningens förslag medför att den årliga kontrolluppgiften avskaffas. Arbetsgivare som enligt nuvarande regler lämnar ett sammandrag av kontrolluppgifter kommer efter reform inte längre att göra det. Med stöd i MALIN-databasen kan bedömningen göras att företagens kostnader därmed minskar med sammantaget . Därav kan hänföras till kontrolluppgifterna som sådana och drygt 8 miljoner till sammandraget. Som ett resultat av dispensförfarandet kommer det att finnas ett fåtal företag som lämnar in månadsuppgifterna i pappersform. Erfarenheterna från och visar att det bör röra sig om ett ytterligt litet fåtal företag. Dock innebär det att de Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag administrativa kostnaderna inte minskar fullt ut så mycket som enligt beräkningarna. Nya förutsättningar för arbetsgivardeklarationen Genom månadsuppgiften förändras förutsättningarna för arbets- givarna i samband med arbetsgivardeklarationen. Utredningen har gjort en detaljerad genomgång av MALINs uppgifter om skattedeklarationen. Med dessa uppgifter som grund har skattningar gjorts av hur mycket lägre arbetsgivarnas administrativa kostnader kan bli. I tabell 22.6 nedan redovisas hur kostnaderna för grundupp- gifterna i den framtida arbetsgivardeklarationen påverkas av utredningens förslag. Beräkningen bygger på uppgifter i om andelen deklara- tioner som lämnas på papper ock elektroniskt samt respektive kostnader därför. Utredningen har också med stöd i statistik från gjort en neddragning av antalet deklarationer med hänsyn till att det i MALIN-uppgifterna ingår företag som lämnar basuppgifter endast för deklarationen av mervärdesskatt. Övriga företag, såväl sådana som lämnat uppgifter endast i arbetsgivardelen som de som lämnar uppgifter i arbetsgivar- och momsdelen, har utgjort bas för beräkningarna. De sistnämnda företagen ska ingå i beräkningen eftersom de grunduppgifter det rör sig om är gemensamma kostnader till nytta för de båda uppgiftstyperna. Det är också så att enligt det förslag till ny skatteförfarandelag vi har utgått ifrån ska företagen lämna separata uppgifter i arbetsgivardelen och i momsdelen. Vi har också antagit att av arbetsgivar- deklarationerna kommer att lämnas i pappersform efter reformen. Av tabellen framgår att kostnaderna för grunduppgifterna sjunker med vid reformen. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag SOU 2011:40 Tabell 22.6 Kostnadsminskning för skattedeklarationens grunduppgifter till följd av reformen I tabell 22.7 nedan redovisas arbetsgivarnas kostnader för olika uppgiftsmoment i skattedeklarationen enligt . Inalles 14 uppgiftsmoment redovisas. Utredningen har, med hjälp av expertis från , uppskattat hur stor del av kostnaderna för varje moment som kvarstår sedan månadsuppgifter införts. I fem fall kvarstår hela kostnaden eftersom vi bedömt att månadsuppgifter inte underlättar uppgiftslämnandet. I övriga fall har vi bedömt att av kostnaderna kvarstår eftersom månadsuppgifterna och elektroniskt förtryckta uppgifter från underlättar uppgiftslämnandet. Av tabellen framgår att de sammantagna kostnaderna för de olika uppgiftsmomenten sjunker med . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Tabell 22.7 Arbetsgivarnas kostnader för olika uppgiftsdelar enligt och utredningens bedömningar av hur mycket kostnaderna sjunker vid reformen, tusental kronor Det frivilliga förhöjda skatteavdraget Utredningen föreslår ett avskaffande av huvudarbetsgivarens plikt att administrera en anställds frivilliga förhöjda skatteavdrag. Detta avskaffande minskar företagens administrativa börda. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Genom tillmötesgående ifrån en näringslivsorganisation har vi fått vissa uppgifter om omfattning och i förlängning kostnaderna av det förhöjda skatteavdraget. I ett företag anges att det åtgår att lägga in en uppgift av det här slaget i löneprogrammet. Lika åtgår för att ta bort uppgiften. Sammantaget rör det sig alltså om en tidsåtgång per uppgift. Det aktuella företaget har 180 medarbetare och 25 av dessa ber om detta avdrag. Om vi försiktigtvis antar att åtgår per uppgift och utnyttjar andelstalen i övrigt och kombinerar med uppgifterna om 3,9 miljoner anställda i SCBs företagsdatabas, framkommer skatt- ningen att det frivilliga förhöjda skatteavdraget kostar företagen . Denna kostnad kan bortfalla. Arbetsgivare får sänkta administrativa kostnader till följd av att viss annan, ofta arbetskrävande, uppgiftslämning bortfaller. Det rör sig huvudsakligen om uppgifter om anställdas inkomstförhållanden. Sådana uppgifter efterfrågas bl.a. av: I MALIN-databasen finns det kostnadsuppgifter för viss del av denna uppgiftslämning. Det gäller delar av efterfrågan från och . För övriga uppgifter bygger våra beräkningar på konsultrapporten, SCB:s rapport till utredningen och data som framkommit vid efter beställning från utredningen. Utredningen har inte haft tillgång till uppgifter om arbets- givarnas administrativa kostnader för uppgiftskraven ifrån A- kassorna och kommunernas socialtjänster. Däremot har utredning- ens konsulter gjort bedömningar av hur stora sänkningar av de administrativa kostnaderna dessa organisationer kan få till följd av minskade behov att i sin handläggning kontakta arbetsgivare. Man kan utgå ifrån att de processer som bl.a. innefattar kommunikation mellan arbetsgivarna och de frågande myndigheterna engagerar Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag ungefär lika mycket resurser på respektive sidor. Det är därför en inte orimlig bedömning att arbetsgivarna som en spegelbild av dessa myndigheters kostnader får en i stort sett lika stor kostnads- sänkning. När det gäller A-kassornas uppgiftskrav har konsulterna bedömt att A-kassorna får sänkta administrativa kostnader med 4,5 miljoner till följd av att behovet att fråga arbetsgivaren bort- faller. I analogi med det gör vi alltså bedömningen att arbetsgivarna får en lika stor kostnadssänkning. När det gäller uppgiftskrav har enligt MALIN-databasen företagen administrativa kostnader på i samband med uppgiftslämning för fast- ställande av sjukpenningrundande inkomst. Också när det gäller de kommunala socialtjänsternas krav på uppgifter i samband med administrationen av ekonomiskt bistånd har konsulten bedömt besparingar på . Även här gör vi bedömningen att företagen får samma besparing. Med samma grund som i stycket ovan gör vi bedömningen att bortfallande uppgiftskrav från sänker kostnaderna med . När det slutligen gäller SCB:s uppgiftskrav är de potentiella kostnadssänkningarna ännu något svårare att beräkna. Vissa uppgiftskrav torde kunna tas bort i sin helhet. T.ex. den uppgifts- insamling som görs om sjuklöner borde kunna avskaffas. Vad gäller en rad statistikprodukter borde uppgiftsinsamlingen kunna ändras så att kraven på företagen minskar. Ett utvecklingsarbete vid t.ex. SCB krävs dock för att förverkliga dessa potentialer. På är besparingspotentialen inte oväsentligt. Här gör vi det försiktiga antagandet att företagen får kostnadsminskningar med . Sammantaget gör vi alltså bedömningen att företagen till följd av minskad övrig uppgiftslämning får kostnadssänkningar med . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Den sammantagna effekten på arbetsgivarnas administrativa kostnader I tabell 22.8 nedan redovisas den sammantagna kostnadseffekten på arbetsgivarna till följd av reformen. Det sammandrag över kontrolluppgifter som vissa arbetsgivare lämnar enligt dagens regler försvinner med reformen och därmed kostnaderna för det. Av tabellen framgår att arbetsgivarna får sänkta administrativa kostnader med . Tabell 22.8 Sammanställning av förändrade administrativa kostnader för arbetsgivarna, tusental kronor ökning (+) minskning (-) Privata företag och andra arbetsgivare De beräkningar vi har genomfört avser effekterna för samtliga arbetsgivare. I gruppen arbetsgivare ingår t.ex. privata företag. I tabell 22.2, som redovisats tidigare, framgår det att , eller närmare två tredjedelar, av de inlämnade kontrolluppgifterna lämnades in av privata företag. Utredningen gör den samlade bedömningen att de privata företagen får del av två tredje- delar av den sammantagna minskade administrativa kostnaden enligt tabell 22.8 ovan, dvs. i detta kapitel redovisas våra bedömningar av budget- effekterna av utredningens förslag för staten och kommunsektorn. I dessa redovisningar ingår bedömningarna av de administrativa kostnadssänkningarna för de statliga och kommunala arbetsgivarna som även dessa bygger på andelstalen i tabell 22.2. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Inkomster som pensioner, sjukpenning, föräldrapenning, arbetslös- hetsersättning och livräntor är i skattesammanhang inkomst av tjänst. Således berörs organisationer som Försäkringskassor, A- kassor, pensions- och försäkringsbolag. Utredningen har föreslagit att också för dessa inkomster ska månadsuppgift inlämnas till . I detta avsnitt redovisas konsekvenserna för organisationer som gör sådana utbetalningar. I SCB:s 20-procentiga urval av den svenska befolkningen finns på individnivå uppgifter om kontrolluppgifter från den här typen av organisationer. I den skattning av månadsuppgifter som ovan gjorts för företag med anställda gjordes parallellt en skattning av antalet månads- uppgifter från andra utbetalare. Antalet månadsuppgifter har skattats till 63 miljoner . Enligt uppgifter i kostar varje kontrolluppgift av det här slaget för uppgiftslämnarna. Utredningens bedömning blir då att reformen leder till ökade kostnader med nästan för det bedömda antalet månadsuppgifter på 63 miljoner. Kostnaderna minskar med till följd av att den årliga kontrolluppgiften avskaffas. påverkas påtagligt av utredningens förslag. En illustration av denna påverkan är att tar emot cirka 16 miljoner kontrolluppgifter från arbetsgivare och andra utbetalare. Efter reformen kommer det att röra sig om mer än 120 miljoner månadsuppgifter . Såväl IT-investeringar som inledningsvis ökade personalresurser blir aktuella. Utredningens konsulter har gjort bedömningen att myndighet- en får en utgift på för den grundläggande investeringen i informationsteknik. De bedömer också att myndigheten får ett ökat personalbehov under investerings- perioden, som vi här bedömer till , på 15 årsarbetare (motsvarande lönenivå vid den Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag samhällsekonomiska beräkningen och vid den budgetberäkningen för staten)6. Konsulterna bedömer också att man, när investeringen mognat, kan minska personalbehovet med tio årsarbetare (motsvarande lönenivå vid den samhälls- ekonomiska beräkningen och vid den statliga budgetberäkningen. Sammantaget får kostnadsökningar. Ur ett budget- perspektiv innebär det en kostnadsökning på strax och strax 2013. Vid decennieskiftet återstår – efter att rationaliseringsvinster hämtats hem – en ökning på strax till följd av rationaliseringsvinster. Närmare uppgifter återfinns i tabell 22.10. Kommunernas kostnader påverkas endast marginellt. De informa- tionstekniska investeringarna är små och personalbesparingarna måttliga. (Däremot påverkas kommunernas möjligheter att på- tagligt minska de felaktiga utbetalningarna. Denna effekt behandlas i ett senare avsnitt.) Utredningens konsult bedömer den samlade utgiften för informationstekniska investeringar till . Personal- investeringen bedömer man till 0,5 årsarbetare. Grunden för konsultens bedömning är att landets 290 kommuner går samman i en samordnad lösning. Konsulten bedömer att kommunerna när investeringen mognat kan spara 12 årsarbetare i samband med handläggningen av ekonomiskt bistånd. 6 Den samhällsekonomiska beräkningen leder till ett lägre belopp än budgetberäkningen då arbetsgivaravgiften inte ingår i den samhällsekonomiska beräkningen. Arbetsgivaravgiften är att betrakta som en transferering som på aktörsnivå endast ska beräknas i samband med budgeten. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Även för arbetslöshetskassorna blir de administrativa effekterna måttliga. Utredningens konsulter bedömer att de informationstekniska investeringarna stannar vid . Man bedömer också ett permanent högre personalbehov med 1 årsarbetare. Utredningens konsult bedömer också att den långsiktiga personalbesparingen ligger på 12 årsarbetare. De administrativa kostnadseffekterna har bedömts av såväl myndigheten själv som utredningens konsulter. Utredningen gör den samlade bedömningen att de informa- tionstekniska investeringarna blir och personal- investeringen 0,5 årsarbetare. Vår bedömning är att personalbehovet kan minska med 15 årsarbetare (motsvarande en årskostnad om vid den samhällsekonomiska beräkningen och vid budgetberäkningen. har på utredningens uppdrag i en rapport gått igenom hur myndigheten kan komma att påverkas av utredningens förslag. Man bedömer effekterna som stora vad avser kostnadsbesparingar, kvalitetshöjningar och möjligheten till nyskapad statistik. I vår bedömning ingår endast direkta effekter av investeringar och personalförändringar. De intäkter man kan räkna med av kvalitetshöjningar och nyskapad statistik ingår inte i beräkningarna. Även om det är mycket osäkert har vi valt att göra en försiktig bedömning av SCB:s behov av investeringar i informationsteknik och kostnadsbesparingar i form av årliga sänkta kostnader till följd av mindre kostsam datafångst. Utredningens bedömning är att SCB investerar i informationsteknik med början . Under den följden av år blir it-investeringarna 10, 6 och . Under samma följd av år får SCB ökade personalkostnader med 7, 2 och 1 miljon(er) kronor. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag 2014 får SCB, till följd av rationaliseringsvinster, sänkta årliga kostnader med . Vi har gjort två beräkningar för för den aktuella perioden. Den ena beräkningen avser en situation där sjukpenning- grundande inkomst under några inledande år beräknas enligt dagens regler. Vi har därefter antagit att sjukpenning- grundande inkomst beräknas enligt historiska inkomster. Den andra beräkningen avser en situation där sjukpenning- grundande inkomst beräknas enligt dagens regler. Med byte av regler För den första delen av perioden har utredningens konsult gjort bedömningen att det krävs en investeringsutgift för informations- teknik på . Under det antagna investeringsåret krävs också två extra årsarbetskrafter. När investeringen mognat förväntas myndigheten kunna spara 21 årsarbetskrafter (mot- svarande löneläge vid den samhällsekonomiska beräkningen och vid budgetberäkningen). För den andra delen av perioden har konsulten bedömt investeringar på i informationsteknik. Personalinvesteringarna förväntas bli 10 årsarbetskrafter. När investeringen mognat beräknas 100 årsarbetskrafter kunna sparas in. Denna personalbesparing motsvarar vid den samhällsekonomiska beräkningen och vid budgetberäkningen.