sou · GZB383 · 2011-12-14 00:00:00 — -Förutsättningar skapas för ökad teknikanvändning genom att tekniska lösningar tillhandahålls på reguljär basis och samordnat med övrig tolktjänst Ett tydligare, mer förutsägbart och mer lättöverskådligt regel- verk kan skapas genom att; -Bestämmelser om tolktjänst samlas i en särskild lag -Begreppet vardagstolkning upphör som begrepp -Avvägningen mellan tolktjänst som regleras särskilt och myndigheters allmänna ansvar ges en tydligare rättslig reglering -Informationsinsatser görs för att öka kunskapen hos statliga och kommunala myndigheter om myndigheters ansvar att vid behov anlita tolk En statlig myndighet för tolktjänst Utredningen föreslår att en ny statlig myndighet bildas – Tolk- tjänstmyndigheten. Förslaget innebär att huvudansvaret för att erbjuda tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet överförs från landstingen till staten. huvuduppgift ska vara att förmedla och utföra tolktjänst. I uppdraget att förmedla tolktjänst ska ingå att nationellt och regionalt samordna och koordinera tolkuppdrag utifrån aktuella behov och efterfrågan i olika delar av landet. Tolktjänsten ska utföras genom anställda tolkar eller upp- handlade tolkbolag. Myndigheten ska även ges möjlighet att upphandla tolktjänster genom att inrätta valfrihetssystem enligt LOV. Myndigheten ska även ansvara för tillhandahållande av förmed- lingstjänsterna , och Teletal samt för distanstolkning. Det innebär att ansvaret för att tillhandahålla dessa förmedlingstjänster överförs från till den nya myndigheten. Verksamheten ska bedrivas i samverkan med och . Vidare ska myndigheten genom informationsinsatser riktade till statliga och kommunala myndigheter bidra till ökad kunskap om offentliga verksamheters ansvar att vid behov anlita tolk. Myndig- heten ska även säkerställa nationell kunskaps- och statistikförsörj- ning samt bedriva ett långsiktigt kvalitetsutvecklingsarbete på tolk- tjänstområdet. Myndigheten ska bedriva verksamheten i samverkan med bl.a. Kommuner och Landsting, Arbetsförmedlingen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Handisam, , , , Diskriminerings- ombudsmannen, , vid och folkminnen och . Samverkan ska ske genom ett särskilt samverkansråd. Till myndigheten ska även knytas ett tolktjänstråd med represent- anter för organisationer som företräder primära tolkanvändare. ska ledas av myndighetens chef. Uppföljning av tolkverksamhet ska ske genom intern granskning och kontroll inom myndigheten. Tolk- tjänstmyndigheten kommer inte att utöva tillsyn över andra myn- digheters tolkverksamhet. kommer däremot att ha en aktiv rådgivande roll gentemot andra myndigheter. Utredningen föreslår att ska bestå av 4–6 regionala enheter. Myndighetens uppgifter bör regleras i en förordning med instruktion för myndigheten. En lag om tolktjänst Utredningen föreslår en ny lag om tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet. Den före- slagna lagen är utformad som en skyldighetslag och innehåller bestämmelser om skyldighet att erbjuda de primära tolkanvändarna tolktjänst inom vissa angivna samhälls- områden. Bestämmelsen om vardagstolkning i 3 b § HSL ska upphöra att gälla. får erbjuda tolktjänst i situationer av privat karaktär, för att utöva fritidsintressen, för att delta i förenings- livet, vid kontakter med hälso- och sjukvården och i arbetslivet. I konsekvens med att myndigheten ges ett ansvar för tolktjänst i arbetslivet föreslås att Arbetsförmedlingens stöd till tolkkostnader i arbetslivet upphör. Tolktjänst i arbetslivet ska omfatta både arbetstagare och företagare. Barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet som är stadigvarande bosatta i får erbjudas tolktjänst. Utredningen föreslår att tolktjänsten får erbjudas genom tolk på plats eller genom distanstolkning. Vid prövningen om tolktjänsten får erbjudas ska den primäre tolkanvändarens nytta och behov av tolktjänsten samt kostnaden för tolktjänsten beaktas. Distanstolkning får erbjudas om det är möjligt och motiverat med beaktande av den primäre tolkanvändarens individuella behov. Lagen innehåller även definitioner av begreppen tolkning, distanstolkning samt primär och sekundär tolkanvändare. Utredningen gör bedömningen att även bör ges möjlighet att erbjuda personer med tal- eller språk- problematik tolktjänst. Utredningen föreslår också att i den tolk- tjänst som erbjuder personer med döv- blindhet ska den ledsagning som sker i anslutning till tolktjänst ingå. Utredningen föreslår att bidraget till Stiftelsen upphör och att ges ansvaret att erbjuda rikstolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet när de som förtroendevalda för sina riksorganisationer utför intressepolitiska uppdrag av riksöver- gripande karaktär. Utredningen föreslår att det, inom ramen för den tolktjänst som erbjuder i situationer av privat karaktär, för att utöva fritidsintressen, för att delta i föreningslivet, vid kontakter med hälso- och sjukvården och i arbetslivet, ska finnas valfrihets- timmar. Valfrihetstimmar ska erbjudas av utan behovsprövning och ges hög prioritet. Det ska finnas ett antal valfrihetstimmar för personer med dövblindhet och ett antal valfrihetstimmar för barndomsdöva, vuxendöva och hörselskadade. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska fastställa antalet valfrihetstimmar för respektive kategori. Valfrihetstimmarna kan endast nyttjas för den tolktjänst som utförs i . Utredningen gör bedömningen att bör ges i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med tolktjänst utan behovsprövning i en begränsad region eller inom ett specifikt samhällsområde . Utredningen gör vidare bedömningen att regeringen bör ge den nya i uppdrag att kartlägga tolkanvänd- ningens nuvarande omfattning samt bedöma framtida behov av tolktjänst vid utbildning som regleras i skollagen. Finansiering av en statlig myndighet för tolktjänst bör enligt utredningens bedömning disponera sammanlagt för sin verksamhet. Utredningen föreslår att medel motsvarande landstingens/region- ernas egenfinansiering av tolkcentralernas tolkverksamhet () tillförs staten genom justering av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, samt att medlen ska disponeras av . Vidare föreslår utredningen att medel motsvarande statsbidrag till landstingens/regionernas tolktjänst från anslaget 4:2 Vissa stats- bidrag inom funktionshindersområdet () ska disponeras av . Utredningen föreslår att ansvaret för att tillhandahålla de tre förmedlingstjänsterna , och Teletal överförs från till . I konsekvens därmed föreslås att medel från anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade motsvarande Post- och kostnader för nämnda tjänster () ska disponeras av . När det gäller resurserna för rikstolktjänst föreslår utredningen att medel motsvarande nuvarande bidrag till Stiftelsen , anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinders- området () ska disponeras av . Utredningen föreslår att ansvaret för de särskilda insatser som Arbetsförmedlingen får bevilja genom ekonomiskt stöd till tolkkostnader överförs från Arbetsförmedlingen till Tolktjänst- myndigheten. I konsekvens härmed föreslås att medel från anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. minst motsvarande Arbetsförmedlingens kostnader för nämnda tolktjänster ska disponeras av . Utredningens bedömning är att samman- lagt bör överföras från Arbetsförmedlingen till den nya myndigheten. De närmare detaljerna avseende hur resurser och ansvar ska regleras mellan nämnda myndigheter och verksamheter är enligt utredningen en fråga för en eventuell organisationskommitté. De medel som ställs till förfogande genom beslut i enlighet med ovan ska enligt utredningen användas för sådan tolktjänst som anges i lagförslaget samt för myndighetens övriga uppgifter i enlighet med förordning med instruktion för myndigheten som regeringen beslutar. En ny tolktjänstmyndighet bör inleda sin verksamhet . lag (2014:000) om tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om den tolktjänst som Tolk- tjänstmyndigheten ska erbjuda barndomsdöva, vuxendöva, hörsel- skadade och personer med dövblindhet. 2 § I denna lag förstås med 1.tolkning: översättning eller överföring och samordning av samtal mellan hörande och barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade eller personer med dövblindhet, 2.distanstolkning: tolkning där minst en person fysiskt befinner sig på en annan plats och står i bild-, ljud- eller textförbindelse med de andra personerna, 3.primär tolkanvändare: barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet som har behov av tolkning, och 4.sekundär tolkanvändare: hörande personer som har behov av tolkning för att möjliggöra samtal med primär tolkanvändare. 3 § Tolktjänst får erbjudas den primäre tolkanvändare som är stadigvarande bosatt i och behöver tolkning i situationer av privat karaktär, för att utöva fritidsintressen, för att delta i föreningslivet, vid kontakter med hälso- och sjukvården och i arbetslivet. 4 § Inom den tolktjänst som avses i 3 § och som utförs i ska viss del erbjudas den primäre tolkanvändaren i form av valfrihets- timmar. Sådan tolktjänst ska erbjudas utan behovsprövning och med hög prioritet. Regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, fastställer antalet valfrihetstimmar dels, för personer med dövblindhet dels, för barndomsdöva, vuxendöva och hörselskadade. 5 § Tolktjänst får också erbjudas genom distanstolkning, om det är möjligt och motiverat med beaktande av den primäre tolkanvänd- arens individuella behov. Ledsagning i anslutning till tolktjänst 6 § I tolktjänst för personer med dövblindhet ingår den ledsagning som sker i anslutning till tolktjänst. 7 § Rikstolktjänst får erbjudas förtroendevalda i de primära tolk- användarnas riksorganisationer när de förtroendevalda utför intressepolitiska uppdrag av riksövergripande karaktär. 8 § ska inom ramen för medel som anslagits erbjuda tolktjänst i enlighet med 3 och 7 §§. Vid prövningen om tolk- tjänst får erbjudas ska beaktas 1.den primäre tolkanvändarens nytta och behov av tolktjänst, och 2.kostnaden för tolktjänst. 9 § bistår i frågor om tolk- tjänst. Rådet ska bestå av representanter för de primära tolkan- vändarnas riksorganisationer samt företrädare för Tolktjänstmyn- digheten. Rådet ska ledas av myndighetens chef. 10 § får besluta att tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem för tolktjänster som upphandlas inom myn- digheten. Med valfrihetssystem avses ett förfarande där den primäre tolkanvändaren har rätt att välja den leverantör som ska utföra tolk- tjänsten och som godkänt och tecknat kontrakt med. 11 § När tillhandahåller valfrihetssystem enligt denna lag ska myndigheten tillämpa lagen (2008:962) om valfrihets- system. I stället för det som sägs i 2 kap. 3 § första meningen, 6 och 7 §§ lagen om valfrihetssystem ska med 1.leverantör avses den som på marknaden tillhandahåller tjänster som nämns i 10 §, 2.tjänst avses sådan tjänst som nämns i 10 §, och 3.upphandlande myndighet avses . 12 § ska, trots 1 kap. 3 § lagen (2008:962) om valfrihetssystem, tillämpa bestämmelserna om jäv i 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223) när den tillämpar lagen om valfrihets- system. 13 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om tolktjänst. Denna lag träder i kraft . Habilitering eller rehabiliter- ing samt tillhandahållande av hjälpmedel ska planeras i sam- verkan med den enskilde. Av planen ska planerade och beslut- ade insatser framgå. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska ha följande lydelse. som är bosatta inom som är bosatta inom eller som är kvarskrivna enligt 16 § eller som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och och stadigvarande vistas där, stadigvarande vistas där, 1. habilitering och rehabiliter- 1. habilitering och rehabiliter- 2. hjälpmedel för 2. hjälpmedel för funktions- 3. tolktjänst för vardagstolkning vuxendöva och hörselskadade. ansvar omfattar dock inte habilitering, rehabilitering och hjälpmedel som en kommun inom har ansvar för enligt 18 b §. ansvar innebär inte någon inskränkning i de skyldigheter som arbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag. Habilitering eller rehabiliter- ing samt tillhandahållande av hjälp- medel skall planeras i samverkan med den enskilde. Av planen skall planerade och beslutade insatser framgå. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:356. förordning om ändring i förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Härigenom föreskrivs att 16 och 17 §§ förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga ska ha följande lydelse. Särskilda insatser för syn- och Särskilda insatser för syn- och Särskilda insatser för synskad- ade innebär ekonomiskt stöd till - kostnaderna för tal- och punktskriftslitteratur som synskadade behöver för att kunna ta del av arbetsmarknadsutbildning eller annan utbildning inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program, och - kostnader med högst 50 000 - kostnader med högst 50 000 kronor för tolk åt barn- kronor för inläsning på domsdöva, dövblinda, vuxendöva ljudmedier av facklitteratur till och hörselskadade som tar del av en synskadad som tar del av utbildning inom ett företag eller utbildning inom ett företag. för inläsning på ljudmedier av facklitteratur till en synskadad som tar del av utbildning inom 2 Senaste lydelse 2005:1203. Särskilda insatser för syn- och hörselskadade avser inte insatser som skall svara för. Bestämmelser om ansvar för tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade finns i 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Särskilda insatser för synskadade avser inte insatser som ska svara för. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Enligt kommittédirektiven (dir. 2010:87, se bilaga 1), som beslutades vid regeringssammanträde , ska en särskild utredare kartlägga och analysera hur nuvarande reglering, finansiering, organisering och tillsyn av tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet fungerar inom olika samhällsområden. Analysen ska omfatta frågor som rör klargörande av begreppet vardagstolkning. Analysen ska också omfatta upphandling, IT- utveckling och utvecklingsmöjligheter för distanstolkning samt säker- ställande av framtida statistiska uttag om bl.a. brukarnas behov. Utredaren ska se över om betalningsansvaret kan förtydligas och förenklas och vid behov lämna författningsförslag. Utredaren ska belysa för- och nackdelar med en gemensam huvudman för tolktjänst jämfört med dagens system. Målsättningen ska vara en brukarorienterad modell för tolktjänst med ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation. Regelverket för tolktjänsten ska vara tydligt, förutsägbart och lättöverskådligt. Utredaren ska lämna de förslag, inklusive förslag till författ- ningsändringar, som föranleds av analysen. Utredningen har antagit namnet . Utöver utredningens sekretariat har två grupper deltagit i utred- ningsarbetet. tillsattes en expert- och sakkunniggrupp med representanter för berörda departement, myndigheter och organisa- Utredningens uppdrag och arbete Till gruppen förordnades sakkunniga från Kultur-, Utbild- nings-, Närings- och Socialdepartementen. Till gruppen förordnades även experter från , Kommuner och Landsting (SKL), (), vid och folkminnen, Föreningen samt Arbetsförmedlingen. En referensgrupp har även varit knuten till utredningen. I referensgruppen har ingått representanter för intresseorganisation- erna (), Unga Hörselskadade (UH), (), (), Förbundet (), för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB), Vuxendöva i (VIS) samt Barnplantorna – med Cochleaimplantat och Barn med Hörapparat(Barnplant- orna). Dövblind Ungdom (DBU) har ingått i gruppen men inte deltagit på sammanträdena. Varje grupp har träffats för sammanträden vid fem tillfällen under utredningens arbete och enskilda ledamöter har dessemellan haft bilaterala kontakter med utredningens sekretariat. Inför de tre sista sammanträdena har underlag till sammanträdena utgjorts av textutkast till hela eller delar av betänkandet. Utredningen har träffat företrädare för , och sociala tjänster i särskilt ordning. Utredningen har även haft kontakter med företrädare för , ekonomi. Utredningen har träffat företrädare för i särskild ordning och informerat om utredningens arbete, bl.a. på SKL:s beredning för primärvård och äldreomsorg. Ytterligare ett antal berörda myndigheter och organisationer inbjöds till ett samrådsmöte om utredningens preliminära överväganden och förslag. Vid mötet deltog företrädare för , , Diskrimineringsombuds- mannen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Tolkledarna, fackförbundet , (), Myndigheten för handi- kappolitisk samordning (Handisam), (), vuxendövtolkars förening, och . var inbjudet till samråds- mötet men deltog inte. Utöver de myndigheter och organisationer som finns företrädda i de två grupperna eller som deltog vid samrådsmötet har utred- ningen haft kontakter med företrädare för län, Region Utredningens uppdrag och arbete , , Manillaskolan, Riksgymnasiet för döva och Riks- gymnasiet för hörselskadade, Tyst teater inom , , , ABF m.fl. Utredningen har vidare haft ett möte med styrelsen för Stiftelsen . Utredningen har haft en kontinuerlig dialog med företrädare för landstingens/regionernas tolkcentraler genom föreningen och deltagit vid föreningens sammanträden vid fyra tillfällen. Därutöver har utredningen medverkat på i , en s.k. i , en konferens för Arbets- förmedlingens personal som arbetar med teckenspråkiga personer samt deltagit i en konferens om skrivtolkning på distans. Utredningen har även gjort studiebesök på ett antal tolkcentraler, däribland i län, , och . Utredningen har genomfört studiebesök i och i och där träffat företrädare för respektive lands tolkverksamhet samt intresseorganisationer. Utredningen har varit i kontakt med den för tolktjänsten i ansvariga myndigheten, NAV. – inhämtade utredningen berörda intresse- organisationers synpunkter och analyser avseende ett antal för utredningsuppdraget centrala frågställningar genom en skriftlig enkät. De organisationer som erbjöds att besvara enkäten var de som fanns representerade i utredningens referensgrupp. Ytterligare några organisationer, Tolkledarna och STTF, besvarade på eget initiativ enkäten. Utredningen efterfrågade organisationernas samlade bedömning i skriftlig form och organisationerna fick cirka på sig att besvara frågorna. Frågorna fanns även att ta del av på svenskt teckenspråk via utredningens hemsida. Fråge- formuläret har bifogats detta betänkande som bilaga 2. I arbetet med beräkningar av landstingens/regionernas samman- lagda tolkanvändning och tolkkostnader har sekretariatet beställt vissa statistikuppgifter av . Vid samtliga möten med referensgruppen har utredningen anlitat och bekostat teckenspråkstolkar, skrivtolkar och dövblindtolkar. Beställningen har gjorts via Tolkcentralen i som fakturerat utredningen i efterhand. Hörselslinga har erbjudits vid samtliga sammanträden med utredningens bered- ningsgrupper. Sammanfattningen i betänkandet har översatts till svenskt tecken- språk och en med översättningen har bifogats betänk- andet. Därutöver finns det en lättläst version av sammanfattningen. 2 Övergripande principer och lagar I det här kapitlet redogör utredningen för de internationella överens- kommelser som rör personer med funktionsnedsättning, bl.a. barn- domsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet. Utredningen redogör även för målen för den svenska funktions- hinderspolitiken samt de övergripande principerna och lagstiftningen för tolktjänst i . Utredningen redovisar därefter utförligt hur lagen (2008:962) om valfrihetssystem är uppbyggd. Därefter redogör utredningen för hur tillsynen fungerar hos statliga myndigheter. Utredningen redogör slutligen för hur tolktjänstsverksamheten är reglerad och uppbyggd i , och . Rätten att använda det egna språket och rätten att få utöva sin kultur är grundläggande mänskliga rättigheter i enlighet med artikel 27 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Även tecknade språk omfattas av en sådan rätt. för att tillförsäkra människor med funktions- nedsättning delaktighet och jämlikhet uttrycker tydliga principiella ståndpunkter när det gäller rättigheter, möjligheter och ansvar på olika områden. Standardreglerna är inte juridiskt bindande för medlemsstaterna, men tanken är att de ändå ska påverka hur olika länder formar sin funktionshinderspolitik genom att vara moraliskt förpliktande. I fråga om döva, personer med dövblindhet och hörselskadade tas bl.a. deras behov av teckenspråkstolkar upp. Övergripande principer och lagar Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning undertecknade , med ett åttiotal länder, den nya om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen antogs av . undertecknade som konven- tionen ett fakultativt (frivilligt) protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Den nya konventionen trädde i kraft . Även det fakultativa protokollet till konventionen har trätt i kraft. Konventionen avser att trygga att personer med funktions- nedsättning kommer i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Genom konventionen ska således de rättigheter som finns i befintliga konventioner om mänskliga rättigheter stärkas. Den slår också fast ett antal vägledande principer som rätten till icke-diskriminering, jämlikhet, oberoende, delaktighet och lika möjligheter. Konven- tionen slår vidare fast att i alla åtgärder som rör barn med funk- tionsnedsättning ska barnets bästa komma i främsta rummet. De anslutna staterna ska säkerställa att barn med funktionsnedsättning har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör dem, varvid deras åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till deras ålder och mognad på lika villkor som för andra barn och att de för att utöva denna rättighet erbjuds stöd anpassat till funktions- nedsättning och ålder (artikel 7). Det finns i konventionen bestämmelser som specifikt behandlar dövas, personers med dövblindhet och hörselskadades rättigheter. Teckenspråkstolkar nämns bl.a. i artikel 9. För att göra det möjligt för bl.a. döva, hörselskadade och personer med dövblindhet att leva oberoende och att fullt ut delta på alla livets områden, ska de anslutna staterna enligt artikeln vidta ändamålsenliga åtgärder, för att erbjuda dem teckenspråkstolkar för att underlätta deras till- gänglighet till byggnader och andra anläggningar som är öppna för allmänheten. Vidare förbinder sig de anslutna staterna att vidta åtgärder så att personer med funktionsnedsättning har möjlighet att utöva rätten till yttrandefrihet, genom möjlighet att söka, få och lämna information och åsikter under samma förutsättningar som andra och på det kommunikationssätt individen väljer. Det innebär bl.a. att de anslutna staterna godtar och underlättar användning av teckenspråk, punktskrift och andra tillgängliga medel, former och format för kommunikation i offentliga sammanhang samt att de Övergripande principer och lagar anslutna staterna erkänner och verkar för användning av teckenspråk (artikel 21). Artikel 24 anger att de anslutna staterna ska säkerställa att utbild- ning för personer med dövblindhet eller som är döva eller hörsel- skadade ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för den enskilde.