sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — För att i någon mån råda bot på bristfälligheterna i hälso- och sjukvårdslagstiftningen angående vilken vård som ska erbjudas bl.a. papperslösa personer har många sjukhus och landsting beslutat lokala riktlinjer som gör att de papperslösa personerna kan ges nödvändig men begränsad vård (se vidare 2.4.7).79 Kostnaderna för medicin kan vara ett problem för barn som har rätt till vård men inte till subventionerade läkemedel vilket leder till att föräldrarna eller andra anhöriga ofta inte har råd att hämta ut den.80 Vid sidan av den av landstingen bedrivna vården finns det ett an- tal fristående mottagningar som startats och drivs av framförallt fri- villigorganisationerna och som hjälper papperslösa personer ideellt.81 Dessa mottagningar har dock begränsade resurser både när det gäller personal, utrustning och läkemedel och därför är det inte alltid som patienterna får fullgod behandling. menar i Social rapport att de ovan nämnda undersökningarna, liksom erfarenheter inom sjukvården, talar för att den hälso- och sjukvård som landstingen enligt lag är skyldiga att erbjuda papperslösa personer i i praktiken av olika orsaker är begränsad. En undersökning vid visar att hindren för en papperslös person att få tillgång till tandvård inte begränsar sig till bristande betalningsförmåga.82 Papperslösa personer stöter på okun- 77Läkare utan gränser. Utestängda från hälso- och sjukvård. Resultat från en studie av . Här kan tilläggas att hälso- och sjukvårds- personal omfattas inte av underrättelseskyldigheten i 7 kap. UtlF. 78Se artikel i nr 47, 2010, volym 107, med , samt . 79Sigvardsdottir E. Regleringen av papperslösas tillgång till sjukvård sker lokalt i brist på lagstiftning. En översikt och typologi. (Se också bilagorna 3–7, som utgör exempel på lokala riktlinjer). 80Barn inskrivna i slutenvården behöver inte betala för läkemedel. Det orsakas av att läke- medlet är en del av den vårdavgift som följer av att han eller hon skrivits in i slutenvården. 81Utredningen har besökt frivilligverksamheter i (Rosengrenska/Röda Korset ) och i (Röda Korset samt Läkare i Världen). 82Idakajsa Sand, , , Tandvård till papperslösa – Vad säger lagen och hur fungerar det i praktiken (se också , och , , Papperslös men inte tandlös – En studie av och skap om vad som gäller hos vårdgivarna och de bär på en rädsla att bli angivna till polisen eller andra myndigheter om de kontaktar den offentliga hälso- och sjukvården. I många landsting upplever vård- givarna att det är högst oklart vilken typ av tandvård en papperslös person är berättigad till. När det gäller barns och ungdomars tillgång till tandvård, hänvisas till avsnitt 2.3.7 nedan. Papperslösa personers tillgänglighet till hälso- och sjukvården be- gränsas, enligt den beskrivning gör i Social rapport , av att i de olika kommunerna i landet uppvisar stora skillnader när det gäller hanteringen av papperslösa personer. Dessa har inte samma möjlighet som bosatta att söka och få bistånd till sjuk- och tandvård samt läkemedel. Okunskapen om under- rättelseskyldigheten gör också i många fall att hand- läggning av dessa ärenden utgör en barriär mellan den papperslösa patienten och vården. Angående internationella förhållanden hänvisas till avsnitt 6.3.3 och kapitel 5. 2.3.7Papperslösa barn – hur ser deras situation ut? I utredningens uppdrag ingår att fästa särskild vikt vid barnens situa- tion och behov av hälso- och sjukvård. Därför beskrivs deras situa- tion lite mer samlat i detta avsnitt. konstaterar i Social rapport att det är omöj- ligt att veta hur många papperslösa barn som lever i . Vissa siffror finns enligt styrelsen att tillgå, men andra måste uppskattas. var 750 barn efterlysta av polis på grund av att de eller deras familjer hade hållit sig undan verkställighet av be- slut om utvisning, men en del av dessa barn bör enligt Social- styrelsens bedömning ha lämnat landet. Därtill kommer de barn som vistas i med ett slutligt beslut om utvisning utan att vara efterlysta. fanns cirka 2 350 barn i den situationen. Omkring hälften av dessa kunde dock förväntas lämna landet genom att utvisningarna verkställts efter beslutet. Socialsty- relsen menade att de därför inte bör räknas in i detta sammanhang. Ytterligare kategorier av papperslösa barn som inte ingår i denna officiella statistik är t.ex. barn i familjer vars utvisningsbeslut har preskriberats och barn som har rest in i landet utan att söka asyl – tillgång till tandvård för papperslösa i , , . för att bo hos anhöriga, arbeta som au pair etc. Mot den bakgrunden beräknar antalet papperslösa barn i till åtmin- stone 2 000–3 000.83 Enligt omfattas barn av de sociala mänsk- liga rättigheterna oavsett sin legala status. I många europeiska länder finns det problem och hinder för att barn ska få sina rättigheter uppfyllda. Det visar forskning om papperslösa barns sociala rättig- heter till bl.a. hälso- och sjukvård i nio EU-länder.84 Specifika grupper har varit föremål för många studier och åtgärdsprogram, i synner- het ensamkommande asylsökande barn och barn som har utsatts för människohandel. har det även uppmärksammats att åtgärder riktade mot illegal invandring och människohandel kan leda till att barnen också dras in i kriminalitet om åtgärderna inte kombineras med stöd till barnen utifrån deras behov.85 Däremot saknas systematiska undersökningar om de grundläggande sociala behoven för hela gruppen papperslösa barn, t.ex. skydd mot fattig- dom, våld och andra övergrepp samt skydd mot skadliga förhåll- anden och miljöer inklusive föräldrar med otillräcklig omvårdnads- förmåga. Papperslösa barn i är en heterogen grupp. De har olika bakgrund och erfarenheter och olika förutsättningar. Barnens hälsa och välbefinnande påverkas av olika faktorer som kan delas in i: pre-migrationsfaktorer – t.ex. social position i hemlandet, orsak till flykt eller migration eller upplevelser av våld och övergrepp, migrationsfaktorer – t.ex. migrationens längd, eventuell trauma- tiska upplevelser och familjesplittring m.m., samt post-migrationsfaktorer – som bl.a. omfattar asylprocess, bemö- tande och tillgång till stöd, vård och omsorg av olika slag.86 Barn utan papper – jag vill bara landa. Rapport från Rädda Barnens projekt , en hjälplinje för barn utan papper. 84Social rapport, referens 15: Platform for International Cooperation on Undocumented Mi- grants (PICUM). Undocumented Children in Europe: Invisible Victims of Immigration Re- strictions. 85Social rapport, referens 67: Dottrige M. Kids abroad: ignore them, abuse them or protect them? Terre des , 2008, Enenajor A. Rethinking Vulnerability: European Asylum Policy Harmonization and Unaccompanied Asylum Seeking Minors. An online journal for childhood studies. 2(2): Publicerat . Tillgänglig från: . php?id=17, O´Connell , Farrow C. Child Migration and the Construction of Vulnerability. , 2007 och Oude Breuil B, Lodwick D, Tournecuillert V, , Genthon A, , et al. Wandering young people: the conditions for return for , 2009. Feasibility study on the reintegration of isolated minors victims of trafficking, , , , , , . 86Social rapport, referens 71: , . Klargörande vetenskaplig konferens om barn med uppgivenhetssymtom. 2008;105(1–2):31–3. För att beskriva barns situation i använder material hämtat från en hjälplinje (telefon) riktad direkt till barn utan papper som öppnade (). Webbsidan finns fortfarande öppen men har inte uppdaterats 2010. hjälp- linjen var öppen togs kontakter som berörde ca 470 barn och unga vuxna via telefonsamtal och e-post. Drygt hälften av dem var pap- perslösa medan de övriga befann sig i andra situationer och väntade t.ex. på ett utvisningsbeslut eller hade familj som splittrats i olika länder. Olika familjemedlemmar kunde ha olika legal status och statusen växlade . Av de papperslösa barnen hade varit asylsökande. En del av familjerna hade inte rest in med det omedelbara syftet att söka asyl, utan hade lämnat in en ansökan på ett stadium när de hotades av utvisning eller ville stabi- lisera barnens tillvaro. Undersökningar om flyktingbarns ohälsa har visat att den kan bero på tidig traumatisering men också på stressen under asylpro- cessen.87 Rädda Barnens rapport från hjälplinjen tar upp bristen på vård och omsorg som en bidragande orsak och anger t.ex. att vissa barn och unga har mycket dålig tandstatus eller kroniska besvär som astma och tuberkulos utan att få normal behandling.88 Andra barn berörs starkt av att deras föräldrar inte har tillgång till vård genom att de i stället får ta ett stort ansvar i familjen och dessutom på- verkas av oron över föräldrarnas tillstånd. Bristen på barntillsyn innebär att barn ibland lämnas ensamma när föräldrarna arbetar. Hur barnen mår verkar även påverkas av barnets tillgång till andra rättig- heter än vård. Barn som visar psykiska symtom mår bättre när de börjar gå på förskolan eller i skolan. Sambandet framgår även av hjälplinjens statistik över barnens problem och där finns en stark samvariation mellan problemområdena tillgång till sociala rättig- heter och barnens illamåenden. Barn som släpps in i ett socialt sammanhang tycks alltså inte löpa lika hög risk att ta skada av tidi- 87Social rapport, referens 75: , . Gömda barn i skolan: varför och hur gör man? 2006;7(3):25–32, , Korol J. känner jag mig som en del av världen. En studie om ungas liv och deras erfarenheter av att tidigare ha levt gömda [C-uppsats ]. : ; 2008, , Pendic B, , , Hunt P, Watters C. Children living in hiding today and tomorrow. Presenterad vid konferens A seminar about health and human rights at Health. för folkhälsovetenskap och Stiftelsen och . 88Jfr Behov av tandvård bland asylsökande och gömda (med fokus på barn) 2007/2008, av Trans- kulturellt Centrum inom . gare trauman och den otrygga situationen som de barn som hålls isolerade.89 menar att den kanske allra mest marginaliserade gruppen bland de papperslösa personerna är barn som föds av pap- perslösa föräldrar. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter artikel 7 ska barnet registreras efter födseln och ska ha rätt från födseln till ett namn, rätt att förvärva ett medborgarskap och, så långt det är möjligt, rätt att få vetskap om sina föräldrar och bli omvårdad av dem. Rätten till födelseregistrering nämns också i flera andra internationella konventioner och resolutioner.90 Normalt registreras alla födslar och nyfödda barn dels av Skatte- verket inom folkbokföringen, dels av i det Medi- cinska födelseregistret. Uppgifter om förlossningar och nyfödda barn rapporteras av vården till det Medicinska födelseregistret som bl.a. används för att analysera riskerna för kvinnor och barn under graviditet, förlossning och nyföddhetsperioden. Mellan 500 till 1 000 förlossningsjournaler som skickas in till det Medicinska födelse- registret saknar personnummer eller har ett reservnummer. Detta avser barn som föds bl.a. av turister, ambassadpersonal, asyl- sökande samt papperslösa personer. konstaterar dock att det saknas möjlighet att avgöra fördelningen mellan dessa grupper. Barn som föds av föräldrar som inte är folkbokförda registreras inte i folkbokföringen som folkbokförda. En födelseanmälan från en barnmorska eller en förlossningsklinik registreras som alla andra inkomna handlingar i diarium som ett inkommet ären- de. Där registreras födelsen med uppgift om födelsetid, kön, födelse- ort och, om det finns tillgängligt, föräldrar och namn. Uppgifter om medborgarskap och vårdnadshavare registreras dock inte. Regi- streringen gör det möjligt för föräldrarna att genom registerutdrag styrka uppgiften om barnets födelse för att få händelserna registre- rade i hemlandet. Men barnen identifieras inte genom person- eller samordningsnummer. Därmed kan det bli problematiskt att upp- fylla kraven på att även barn som föds utanför systemet ska få sina mänskliga rättigheter erkända och uppfyllda så långt det är möjligt enligt artiklarna 3–4 i FN:s konvention om barnets rättigheter (Barn- 89Social rapport, referens 77: , Pendic B, , , Hunt P, Watters C. Children living in hiding today and tomorrow. Presenterad vid konferens A seminar about health and human rights at Health. för folkhälsovetenskap och Stiftelsen . 90Social rapport, not 13, s. 284: T.ex. Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter art 24 – av International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR). Möjligheten till att identifiera medicinska risker hos denna utsatta grupp är begränsad och riktade insatser kan därmed inte ske. 2.4Hälso- och sjukvård i I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av svensk hälso- och sjukvård när det gäller vårdens innehåll, finansiering och organi- sation. Det framgår bl.a. att den vård och behandling som asylsökan- de personer erbjuds finansieras nästan helt via . Detta är en skillnad jämfört med vad som gäller för bosatta och pap- perslösa personer. Deras hälso- och sjukvård finansieras i huvudsak via landstingens resurser. 2.4.2Några grundläggande regler för svensk hälso- och sjukvård Innehållet i och finansieringen av – inklusive frågan om graden av statlig och subvention – den sjukvård en vårdsökande person ska erbjudas i inom ramen för den offentligt be- drivna vården beror, förutom på vilket konkret vårdbehov veder- börande har, på vilken persongrupp han eller hon tillhör. För denna utredning gäller det i första hand att jämföra i bosatta personer å ena sidan och de asylsökande samt papperslösa personer som befinner sig i landet å den andra. Alla som vistas i landet, bosatta och andra, och som har ett medicinskt behov av vård, ska av kommunerna och landstingen erbjudas någon nivå av hälso- och sjukvård. Var och en har således i juridisk mening inte någon rätt att kräva hälso- och sjukvård efter eget önskemål (snabb- köpsvård – jfr avsnitt 10.4) utan sjukvårdshuvudmannen är skyldig att erbjuda vård efter den enskildes medicinska behov och i enlighet med de prioriteringsgrunder som gäller inom hälso- och sjukvården samt i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet.91 Hälso- och sjukvård finansieras genom landstingsskatt, statsbidrag och vårdavgifter. 91 Hälso- och sjukvård är konstruerad som en skyldighet för landstingen och kommunerna, se vidare nedan. Svensk hälso- och sjukvård beskrivs i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763; HSL) och tandvårdslagen (1985:125). Med hälso- och sjukvård avses åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och be- handla sjukdomar och skador (1 § HSL). Med tandvård avses åtgär- der för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador i munhålan (1 § tandvårdslagen). Vården ska uppfylla kraven på en god vård (2 a § HSL och 3 § tandvårdslagen), som är ett kvalitets- krav. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet – ett uttryck för den s.k. människovärdesprincipen. Den av landstingen erbjudna hälso- och sjukvården ska organiseras så att den som har det största behovet ska ges företräde till vården – ett uttryck för den s.k. behovsprin- cipen (2 § HSL92 och 3 § tandvårdslagen93; se också avsnitt 2.6.2.4). Hälso- och sjukvården kan delas in i fyra nivåer: rikssjukvård, regionsjukvård, länssjukvård och primärvård. Primärvården utgör basen för hälso- och sjukvården. Inom primärvården ska de flesta patienters behov kunna tillgodoses, såsom medicinsk behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering. Länssjukvården träder in när mer specialiserad vård är nödvändig. Samverkan mellan landsting inom en region sker genom s.k. regionsjukvård. Med riks- sjukvård avses hälso- och sjukvård som bedrivs av ett landsting med hela landet som upptagningsområde. Hälso- och sjukvårdens verksamhet består i huvudsak av sluten och öppen vård, läkemedel samt tandvård. Till vården räknas också mödra- och förlossningsvård, hälsoundersökningar, preventivmedels- rådgivning och smittskyddsfrågor enligt smittskyddslagen (2004:168). Enligt HSL är landstingen och kommunerna ansvariga för att det finns hälso- och sjukvård och att den ges efter behov i enlighet med de skyldigheter som framgår av olika författningar och andra före- skrifter. Landstingen och kommunerna kan utföra vården själva eller sluta avtal med annan om att utföra hälso- och sjukvårdsupp- gifter.94 av den ordinarie vuxentandvården utförs av privata vårdgivare. Inom hälso- och sjukvårdslagstiftningen och dess förarbeten be- skrivs omfattningen av den vård som kommuner och landsting ska erbjuda genom begrepp och uttryck som inte är enhetliga och där- 92Av förarbetena till bestämmelsen prop. 1996/97:60 (den s.k. prioriteringspropositionen) framgår det närmare hur de här prioriteringarna inom vården är tänkta att tillämpas. 2007/08:49, jfr med prop. 1996/97:60 (prioriteringspropositionen). 94Se 3 § tredje stycket och 18 § femte stycket HSL och 5 § sista stycket tandvårdslagen. igenom inte heller helt tydliga att tolka innebörden av, varken för de vårdsökande eller för vårdpersonalen. Uttryck som används är 1.fullständig vård (för bosatta m.fl.), 2.vård som inte kan anstå (för asylsökande), och 3.omedelbar hälso- och sjukvård (för övriga som vistas i landet – med eller utan stöd i lag). I gruppen övriga ingår bl.a. papperslösa personer och turister (angående definitionen av papperslösa personer se i avsnitt 2.1). Till skillnad från vad som gäller asylsökande (6 § andra stycket lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård; lag) och papperslösa (4 § första stycket HSL) är vårdnivån för bosatta inte i hälso- och sjukvårdslagen bestämd genom ett uttryckligt begrepp. I förarbetena finns skrivningar av innebörd att den vård som bosatta ska erbjudas kallas fullständig vård.95 Det gör det också lättare ur pedagogisk synvinkel att tala om tre vårdnivåer. Närmare om vad vården kan innehålla beskrivs nedan. I detta sammanhang kan tilläggas att Kommuner och Landsting (SKL) ger ut handboken personer från andra länder som innehåller information om de regler som gäller för att landstingen ska få ersättning för sin vård av EU/EES- och konven- tionspatienter, utlandssvenskar, övriga utländska medborgare och asylsökande.96 2.4.3Vem ska enligt svensk lag erbjudas hälso- och sjukvård? I HSL och tandvårdslagen (1985:125) finns, som nämnts tidigare, övergripande bestämmelser om svensk hälso- och sjukvård. Genom dessa lagar regleras vilken hälso- och sjukvård och tandvård som ett landsting ska erbjuda dem som, 95Varken i HSL eller i tandvårdslagen (1985:125) eller dess ursprungliga förarbeten beskrivs med vilken nivå landstingen ska erbjuda hälso- och sjukvård eller tandvård åt bosatta. I vissa senare förarbetena till HSL har dock den sjukvård som ska erbjudas bosatta benämnts som fullständig – t.ex. i samband med att kvarskrivna i annat landsting likställdes med bosatta, se prop. 1997/98:9, avsnitt 4.4.4. använder i sitt betänkande Lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. uttrycket full sjukvård (bet. 2007/08SfU8 s. 12; jfr även reservation nr 1 s. 13). Detta kan sättas i relation till det som gäller för asylsökande (vård som inte kan anstå) och papperslösa (omedelbar vård) (se vidare i avsnittet). På så vis kan man tala om tre olika vårdnivåer inom svensk hälso- och sjukvård. 96Under 2010 utkom en femte omarbetad upplaga. är bosatta i ett landsting,97 är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas inom ett landsting,98 eller utan att vara bosatta i ett landsting vistas i ,99 samt omfattas av 3 c § HSL (vissa EES-medborgare).100 Med bosatta i ett landsting avses de som är folkbokförda inom lands- tingets område i enlighet med bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481).101 Med kvarskriven avses en person som av särskilda skäl vid flyttning till annat landstings område har medgetts att vara fortsatt folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. Kvarskriven kan även den medflyttande familjen vara. Med personer som vistas i ett landsting utan att vara bosatta avses både personer som är bosatta i annat landsting i än i vilket de tillfälligt vistas i (s.k. utomlänspatienter) och utlänningar som är på tillfälligt besök, som t.ex. turister och studenter.102 Det kan alltså också röra sig om s.k. papperslösa personer. I lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. (lag) regleras vilken hälso- och sjukvård som ett landsting ska erbjuda asylsökande och vissa andra utlänningar, nämligen den som 1.har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestäm- melser (asylsökande), 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folk- bokförda här i landet (massflyktingar), 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest (förvarstagna), eller 973 § första stycket första meningen HSL, 5 § tandvårdslagen. 983 § första stycket andra meningen HSL, 6 § tandvårdslagen. 994 § första stycket HSL. 100Gruppen beskrivs inte vidare i detta avsnitt utan ska behandlas som bosatta (se vidare avsnitt 2.1). 1981/82:97, s. 11, och prop. 1984/85:79, s. 62. 1981/82:97, s. 120 och prop. 1984/85:79, s. 64. 4.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (bevispersoner). Vuxna utlänningar som avses i 1 eller 2 ovan omfattas av lag även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvisning. Detta gäller dock inte om de undanhåller sig verkställighet av beslu- tet och har fyllt . De av dessa personer som inte har fyllt omfattas emellertid av lag även om de undanhåller sig verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning.103 2.4.4Vilken hälso- och sjukvård ska ett landsting erbjuda? Nedan görs en närmare beskrivning av vilken omfattning (nivå) den vård har som olika personkretsar ska erbjudas av det landsting de är bosatta i alternativt vistas i och i vilken mån den vården är offent- ligt eller enskilt finansierad. För utredningens uppdrag är de asyl- sökande och papperslösa personerna av särskilt intresse. 2.4.4.1Olika nivåer av hälso- och sjukvård, olika subventionsgrad I vilken omfattning ett landsting eller en kommun ska erbjuda hälso- och sjukvård och tandvård och på vilka villkor – inklusive eventuell subvention – styrs som tidigare nämnts – av vilken personkrets den vårdbehövande tillhör. I erbjuds alltså inom ramen för den offentliga vården fullständig vård (för bosatta m.fl.),104 vård som inte kan anstå (för vuxna asylsökande) och omedelbar vård för andra som vistas i ett landsting i landet utan att vara bosatta i lands- tinget (bl.a. papperslösa personer). Innebörden av att vården kan ha olika omfattning (nivåer) beskrivs närmare nedan. Matrisen nedan innehåller en sammanställning av vilken vård respektive personkrets ska erbjudas och om den subventioneras med offentliga medel. Enbart de grupper av särskilt intresse är medtagna – som t.ex. bosatta, asylsökande och papperslösa personer. 1034 § andra stycket lag. 104Gäller även för asylsökande som inte har fyllt 18, även om de undanhåller sig verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Fullständig hälso- och sjukvård Asylsökande som inte har fyllt – Fullständig hälso- och sjukvård. även om de meddelats beslut om av- visning eller utvisning, och även om de undanhåller sig verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. 3)Asylsökande som har fyllt – även om de meddelats beslut om avvisning eller utvisning, så länge de inte håller sig undan så att beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas. Om de undanhåller sig verkställighet omfattas de av de villkor som gäller för kategori 4. Vård som inte kan anstå samt mödrahälsovård, vård vid abort Tandvård som inte kan anstå Personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att vistas i landet. Person som beviljas uppehållstillstånd i högst med stöd av 5 kap. 9 § 2.4.4.2Bosatta m.fl. personer inom