sou · GZB344 · 2011-04-29 00:00:00 — Varje husägare/bostadsrättshavare är alltså i detta fall inte direkt kund till fjärrvärmeleverantören. har istället ett avtalsförhållande med en samfällighet eller bostadsrättsförening som i sin tur mäter och debiterar en kostnad för den mängd värme och varmvatten som används i respektive hus. I fastigheter som innehåller lokaler som sjukhus, kontor, skolor och andra verksamhetslokaler är avtalssituationen att likställa med den som beskrivits ovan för flerbostadshus. Den enskilde lokal- hyresgästen är inte kund till fjärrvärmeföretaget i normalfallet. Det är fastighetsägaren som har avtalsrelation till leverantören. Endast i undantagsfall är hyresgästen kund till fjärrvärmeleverantören. Det kan vara när en byggnad endast inrymmer en hyresgäst eller hyres- gäst och fastighetsägare är samma juridiska person, det senare före- kommer främst i industrisammanhang. I normalfallet svarar fastig- hetsägaren för betalningsskyldigheten till fjärrvärmeleverantören. Det är dock vanligt att kostnaden förs vidare till hyresgästen som ett rörligt eller fast värmetillägg. Fjärrvärmeföretagens årliga rapportering av affärs- och drifts- förhållanden till , som gjorts –2009, omfattar rapportering av antalet kunder vid verksamhetsårets början och slut för alla rapporterande fjärrvärmeföretag, i enlighet med föreskrifter.30 Rapporteringen 2007 och 2008 omfattade enbart antalet leveranspunkter. En leveranspunkt är den unika plats, vanligen debiteringsmätaren, som är kopplad till leveransavtalet mellan fjärr- värmeleverantören och kunden. Leveranspunkten är inte en unik juridisk person eftersom det i samtliga kundkategorier, utom små- hus, är vanligt förekommande att fler än en leveranspunkt är knuten till en juridisk person, då fastighetsägare ofta har fler än en fastig- het i sitt bestånd. I Tabell 4.4 redovisas data för flerbostadshus, lokaler och små- hus baserat på statistik avseende energianvändning och fjärrvärme- företagens rapportering till 2009.31 För flerbostadshus och småhus anges antal lägenheter medan det har bedömts som mer relevant att för lokaler ange uppvärmd area. Tabell 4.4 Antal uppvärmda enheter, leveranspunkter och kunder för kategorierna flerbostadshus, lokaler och småhus 2009 Flerbostadshus (antal lägenheter) Lokaler (m2) Småhus (antal lägenheter) 1 Viss osäkerhet beträffande antal kunder på grund av bristande inrapportering av antal kunder från ett antal fjärr- värmeföretag då dessa endast rapporterat antalet leveranspunkter. Källa: , ES 2011:01 (småhus), ES 2011:02 (flerbostadshus), ES 2011:03 (lokaler) samt fjärr- värmeföretagens rapportering till . Enligt statistiken för fjärrvärmeanvändning i flerbostadshus och lokaler, sker drygt en tredjedel () av fjärrvärmeanvänd- ningen i privata fastigheter medan bostadsrättsföreningar och all- männyttiga bostadsföretag står för respektive 19 pro- cent. av fjärrvärmeanvändningen sker i bygg- nader som ägs av stat, landsting och kommuner. Resterande utgörs främst av lokaler med andra typer av ägare, såsom kyrkliga samfund inklusive , stiftelser, klubbar och förbund av olika slag samt en del idrottsföreningar.32 Fjärrvärmeanvändningen i flerbostadshus och lokaler fördelat på ägarkategorier framgår av Tabell 4.5. 31Energimyndigheten (2011a), (2011b, (2011c) och (). 32Energimyndigheten (2011b) och (2011c). Fjärrvärme och fjärrvärmemarknad SOU 2011:44 Fördelning av fjärrvärmeanvändning på olika ägarkategorier för flerbostadshus och lokaler 2009 Stat, landsting, Källa: , ES 2011:01 (småhus), ES 2011:02 (flerbostadshus), ES 2011:03 (lokaler). Det kan noteras att offentligt ägda fastigheter står för en mycket stor del av fjärrvärmeanvändningen, då de allmännyttiga bostads- företagen och de fastigheter som ägs direkt av staten, landstingen och kommunerna tillsammans står för av fjärr- värmeanvändningen. På de orter där fjärrvärmeverksamheten drivs av kommunala förvaltningar eller kommunala bolag har kom- munerna därför ofta ett intresse i fjärrvärmeverksamheten både som ägare och som kund. Grundkraven för alla typer av värmekunder torde vara att upp- värmningen är tillförlitlig och säker. Kraven på tillförlitlighet och säkerhet varierar emellertid mellan olika typer av kunder och bero- ende på vilken typ av verksamhet som bedrivs i byggnaden. Sjukhus och andra vårdinrättningar kan vara betydligt mer känsliga för avbrott i värmetillförseln än andra kundkategorier. Dessa har i många fall behov av tillgång till egen alternativ reserveffekt. Behoven av reserveffekt förvaltas ofta i samverkan med fjärrvärme- företag och i flera fall har sjukhusens egna reservanläggningar kunnat avvecklas genom utveckling av fjärrvärmeleveransens till- förlitlighet. Det förekommer olika lokala lösningar för att till- godose särskilda behov för särskilda fjärrvärmekunder i många fjärr- värmenät. Andra kundkategorier har lägre krav på tillförlitlighet i värme- leveransen. Inom de största kundgrupperna, flerbostadshus och lokaler, är kraven varierande men kan inte betraktas som stränga då de flesta byggnader har en värmetröghet som gör att ett avbrott i värmetillförseln knappast märks. Avbrott får främst konsekvenser i bortfall av varmvattenförsörjningen, då det är ovanligt att fastigheter är utrustade med varmvattenbere- dare med lagringskapacitet. Det är inte mycket som skiljer vad gäller behoven av tillförlitlig- het och säkerhet i fjärrvärmeleveransen mellan flerbostadshus och småhus. Småhusen är dock i viss mån känsligare för längre avbrott i fjärrvärmeleveransen eftersom de normalt har lägre värmetröghet än flerbostadshus. Det kan ta uppemot att kyla ut ett små- hus (att inomhustemperaturen sjunker till +5oC vid en utomhus- temperatur på minus 20oC).33 Vissa lokalkategorier alstrar under delar av året ett värmeöver- skott, till följd av solinstrålning, värmeavgivning från elektrisk utrustning, datorer och de människor som vistas i lokalen, vilket leder till behov av kylning. Fjärrvärmesystemen ger möjlighet att även sörja för kylning, antingen genom separata fjärrkylanät med överföring av värme från fjärrkylanätet till fjärrvärmenätet, med hjälp av elmotordrivna kompressionsvärmepumpar, eller genom att driva absorptionskylmaskiner med fjärrvärme som drivenergi. De lokaler som har stora kylbehov men som inte har möjlighet att kopplas till fjärrkylanät är hänvisade till lokala lösningar. Värme- pumpar, ofta med någon form av säsongslager, för produktion av både värme och kyla är då ett alternativ som väljs i allt större omfattning. Det förekommer även att fjärrvärmekunder med värme- överskott under delar av året genomför värmeåtervinningsåtgärder, som gör att de blir självförsörjande på värme till viss del. I båda dessa fall framställs ofta önskemål till fjärrvärmeleverantören om leverans av fjärrvärme enbart för att täcka sitt behov av spetsvärme då det är som kallast. Fjärrvärmeleveran- törer har ingen rätt att kräva att få leverera all värme till en kund. I det fall en kund efterfrågar något slag av delleverans, t.ex. spets- värme, har fjärrvärmeleverantören att erbjuda en sådan delleverans i enlighet med Svensk Fjärrvärmes system för kvalitetsmärkning av fjärrvärmeleverantörer, . Priset för att leverera spetsvärme blir med viss nödvändighet högre för att motsvara fjärrvärmeleveran- 33 (2009). törens kostnader för spetslastproduktion. Kvalitetsmärkningssystemet beskrivs mer ingående i avsnitt 4.4.3. Sett ur ett kundperspektiv är fjärrvärme en bra produkt ur många aspekter. Den upplevs som bekymmersfri, miljövänlig och resurs- snål. Svenskt Kvalitetsindex (SKI) mäter och förmedlar hur kunder upplever olika produkter och tjänster och sina relationer med de företag och organisationer som erbjuder dessa produkter och tjänster. Enligt SKI:s mätning 201034, vars resultat redovisas i Figur 4.13, är fjärrvärme visserligen en produkt som tappar i nöjd- het bland privatkunder35, men som vid jämförelse med markna- derna för elhandel och elnät, ändå är den marknad som har flest nöjda privatkunder. Nedgången för fjärrvärme sedan föregående års mätningar (2009) är 2,5 enheter på en skala med 100 enheter.36 Ett genomsnitt av samtliga tillfrågade privatpersoner säger sig vara nöjda med sitt fjärrvärmeföretag och ett branschindex på 67,8 är enligt SKI-modellen att betrakta som ett bra indexvärde. De tillfrågade företagskunderna 2010 ger fjärrvärme ett index- värde på 64,2 med avseende på kundnöjdhet, vilket är en ökning med 1,2 enheter sedan föregående års mätning. Det kan noteras att företagskunderna ger ett lägre betyg med avseende på prisvärdhet än vad privatkunderna gör. Indexvärdet för prisvärdhet för före- tagskunder ligger under 60, vilket enligt SKI-modellen indikerar att företagskunderna i genomsnitt anser att fjärrvärme inte är en pris- 34Svenskt Kvalitetsindex (SKI) mäter och förmedlar hur kunder upplever sina relationer med företag och andra organisationer i samhället. Syftet med mätningarna är att dels att ta fram information för att underlätta val för konsumenter, men även att identifiera och infor- mera om olika förbättringsområden hos företag och organisationer för att på så sätt ge underlag till kvalitetsarbete ur ett kundperspektiv. Historiska resultat och metoden att alla SKI-mätningar genomförs på samma sätt möjliggör jämförelser dels men också mellan olika branscher och företag. 35Värdet på kundnöjdheten beräknas som ett medelvärde av tre frågor som berör hur nöjd man är totalt sett, hur nöjd man är utifrån sina förväntningar och hur nöjd man är om man jämför med en, utifrån sina önskemål, perfekt leverantör. Utöver detta centrala mått ställs även frågor kring faktorer som påverkar själva nöjdheten- och här beräknas alltså värden på företagets image (sett ur ett kundperspektiv), kundernas förväntningar, den upplevda pro- duktkvaliteten, den upplevda servicekvaliteten, prisvärdhet och lojalitet. Totalt ställs cirka 40 frågor till de som väljer att delta i undersökningen. 36Indexet för kundnöjdhet, kan anta värden mellan 0 och 100, är inget procentmått utan ett medelbetyg. Ju högre värde desto bättre anser kunderna/brukarna att produkterna och leverantörerna uppfyller konsumenternas krav och förväntningar. Missnöjda kunder åter- finns inom indexintervallet 0–60, nöjda kunder inom intervallet 60–75 och mycket nöjda kunder inom intervallet 75–100. Företagskunderna är dock avsevärt mycket nöjdare med den produktkvalitet som fjärrvärmeföretagen levererar jämfört med undersökningen som gjordes 2009.37 Figur 4.13 Resultat av SKI-mätning 2010 för fjärrvärmebranschen Källa: Elbranschen och Fjärrvärme 2010 enligt Svenskt Kvalitetsindex, pressinformation . Även kundundersökningar enligt energibolagens egna mätningar visar att kundnöjdheten sjunkit något och att det ofta hänför sig till service, information och prissättning, inte till fjärrvärme som uppvärmningsalternativ. Generellt ändrar svenska kunder successivt sina prioriteringar av vad som är viktigt för att skapa och behålla kundnöjdhet och loja- litet. Företag måste därför anpassa sig till sina kunders prioritering och preferenser för att fortsätta vara framgångsrika. SKI-under- sökningarna visar också tydligt att de kunder som varit i personlig kontakt (telefon, besök etc.) med sin leverantör är mer nöjda än de som inte har varit det.38 37Svenskt Kvalitets Index (), Studien av energibranschen omfattar totalt cirka 14000 intervjuer med privatkunder och företagskunder. Intervjuerna genomfördes –. 38Svenskt Kvalitets Index (). Vad fjärrvärmekunderna efterfrågar på en modern värmemarknad Det i viss mån sviktande förtroende för fjärrvärme kan således sna- rare bero på att kundernas krav har ökat än att fjärrvärmens kvalitet minskat. De ökade kraven kan ta sig uttryck i att kunderna vill kunna påverka sina energikostnader och efterfrågan på mer påverk- bara affärsmodeller från fjärrvärmeföretagen. Ökad miljömedveten- het och ökat fokus på klimatfrågor i samhället har också bidragit till att många kunders krav på fjärrvärmeföretagen ökat, från en situation där kunderna var relativt nöjda med en värmeleverans oavsett vilken typ av produktion som låg till grund, till en situation där kunden vill kunna styra innehållet i sin värmeleverans och sin miljö- och klimatpåverkan. Många kunder efterfrågar värmeleve- ranser som kan bidra till ett förbättrat inomhusklimat och lösningar som omfattar leveranser av både värme och kyla. Då försäljning av fjärrvärme i första hand sker till ägare och för- valtare av fastigheter, flerbostadshus och lokaler är det viktigt att beakta att dessa konkurrerar om hyresgäster på bostads- och fas- tighetsmarknaden. För att kunna utveckla sitt fastighetsbestånd och erbjuda attraktiva hyresnivåer krävs att finansieringskostnader och driftskostnader inte blir för höga. Uppvärmningskostnaden är en stor del av driftsbudgeten. Uppvärmningskostnaden är normalt den enskilt största utgiftsposten för ett flerbostadshus och kan ut- göra upp till hälften av de löpande driftskostnaderna.39, 40 Att sänka kostnaderna är således viktigt eftersom det direkt på- verkar fastighetsägarnas resultaträkningar. De medel som står till förfogande är att genomföra energibesparande åtgärder eller att minska kostnaderna för värmeinköpen. Energibesparande åtgärder som görs i byggnader med fjärrvärme resulterar kortsiktigt i mins- kade leveranser för fjärrvärmeleverantören. Förutsatt att fjärrvärme- leverantörens priser harmoniserar med produktionskostnadernas sammansättning behöver minskningen i leveranser inte påverka det ekonomiska utfallet för leverantören särskilt mycket. I bästa fall kan minskningen möjliggöra ytterligare nyanslutning och förtät- ning utan att behöva förstärka produktion och distributionsnät. Energibesparingar kan således vara effektiva både för kunden och fjärrvärmeleverantören. 39Löpande driftskostnader omfattande kostnader för VA, avfallshantering, fastighetsel, upp- värmning. 40Fastighetsbranschens utvecklingsforum (2006) och Mårdsjö (2007). En minskning av kostnaderna för värmeinköpen upplevs av många fastighetsägare vara en svårare väg för att uppnå minskade upp- värmningskostnader. Frågan om fjärrvärmekundens förhandlings- situation gentemot fjärrvärmeleverantören behandlades ingående av Fjärrvärmeutredningen41 och berörs och belyses mer i detalj i andra delar av vårt betänkande, exempelvis i avsnitt 3.3. Sammanfattnings- vis upplever många kunder att de har en svag förhandlingsposition i avtals- och prisförhandlingar gentemot fjärrvärmeleverantören, trots de åtgärder i syfte att stärka fjärrvärmekundernas ställning som infördes genom Fjärrvärmelagens tillkomst 2008. Många kunder efterfrågar fjärrvärme med specifik miljöpre- standa. Ofta är detta ett led i kundernas miljöstrategier, exempelvis att vara klimatneutrala eller fossilfria. Ett antal stora fjärrvärme- kunder med verksamhet på ett flertal orter i landet har intervjuats inom ramen för ett Fjärrsynprojekt.42 I studien konstateras att det faktum att fjärrvärmens produktionsförutsättningar, och därmed även miljöprestanda, varierar mellan olika fjärrvärmesystem på olika orter i landet utgör ett problem för fjärrvärmeföretagen att för- medla och kommunicera fjärrvärmens miljövärden och fördelar ur miljösynpunkt. Detta medför att kunder inte fullt ut kan påverka miljöeffekterna som härrör från användningen av fjärrvärme, vilket främst de kunder som efterfrågar fjärrvärme med specificerad miljö- prestanda upplever som frustrerande. Dessa kunder har ofta som mål att minska sin energianvändning och följer upp användningen baserat på slutanvänd energi, vilket gör att det kan framstå som en betydande energieffektivisering att byta från fjärrvärme till egen värmepump. Fjärrvärmeföretagen misslyckas ofta i att förklara primär- energibegreppet och vikten av att se fjärrvärmen i ett helhets- perspektiv med hänsyn till energisystemet och miljön. Flera av de kunder som intervjuas i studien har redan övergått från fjärrvärme till egna värmelösningar med värmepump med miljömärkt el, eller överväger att göra det. Dessa kunder, med verksamhet på olika orter i landet, ser det även som en fördel att kunna köpa all energi från en leverantör, vilket de kan göra om värmelösningen baseras på el. Fler och fler fjärrvärmeföretag erbjuder särskilda miljöproduk- ter, såsom värme märkt med Bra Miljöval, Klimatneutral fjärrvärme, Klimatkompenserad fjärrvärme m.fl. I görs bedöm- ningen att dessa erbjudanden i första hand tagits fram på begäran 42Gode m.fl.(2009). från kunder och inte som något som fjärrvärmeföretagen har tagit initiativ till. Initiativ för utvecklade kundrelationer Alltsedan frågor kring prissättning av fjärrvärme aktualiserades, efter omregleringen av elmarknaden och kraven på att fjärrvärme- verksamhet ska bedrivas på affärsmässig grund, har parterna på fjärr- värmemarknaden agerat för att på olika sätt utveckla relationen mellan fjärrvärmeleverantörer och kunder på frivillig väg. , ett samarbetsorgan mellan Svensk Fjärrvärme och Fastighetsägarna , , , samt , tar bl.a. fram och fast- ställer allmänna avtalsvillkor för fjärrvärmeleveranser och tog 2002 även initiativ till ett system för kvalitetsmärkning av fjärrvärme- leverantörer, , med syfte att gynna utvecklingen av långsiktigt hållbara relationer mellan kunder och leverantörer på fjärr- värmemarknaden. drivs med Svensk Fjärrvärme som huvudman . Med följer ett antal åtaganden som alla fjärr- värmeleverantörer som beviljas inträde i systemet förbinder sig att följa. Dessa åtaganden kan fjärrvärmekunderna hålla fjärrvärme- leverantörerna ansvariga för genom , som är en instans inom fjärrvärme som behandlar anmälningar från kunder och ansökningar från fjärrvärmeleverantörer. Det finns cirka 80 fjärrvärmeföretag som är godkända av . De Reko-godkända fjärrvärmeleverantörerna står till- sammans för av de sammanlagda leveranserna av fjärrvärme i . Fjärrvärmeföretagen åtar sig att tillämpa; öppenhet – bl.a. genom att avge en offentlig verksamhets- genomlysning med bl.a. miljöredovisning och den särredovisning som fjärrvärmelagen kräver; jämförbarhet – med krav på bl.a. att redovisa ekonomisk jämförbarhet mellan fjärrvärmeleverantören och de lokala konkurrerande uppvärmningsalternativen; förtroende – med krav på förtroendeskapande åtgärder genom information till och kommunikation med kunderna.43 presenterades ytterligare ett initiativ i syfte att öka förtroendet för fjärrvärme som produkt och för fjärrvärme- företagen som leverantörer genom ett system för prisändringskon- 43 Svensk Fjärrvärmes hemsida (). Bakom initiativet står Svensk Fjärrvärme men endast delar av fastighetsägarparten, och . 4.4.3Fjärrvärmeföretagens kostnads- och intäktsstruktur Produktion och distribution av fjärrvärme kräver stora initiala inve- steringar vilket gör inträden på marknaden mycket kostsamma. Kostnadsmassan i fjärrvärmeverksamhet består av fasta kostnader i form av kapitalkostnader och rörliga kostnader för tillförd energi (bränslen och energikällor) och råvaror till produktionen, service- och underhållskostnader samt personalkostnader. I kapitalkostna- derna ingår ränta och avskrivningar för investeringar som görs i produktionsanläggningar och distributionssystem. Kostnads- och intäktsstruktur för den samlade svenska fjärr- värmeproduktionen framgår schematiskt i Figur 4.14. Figur 4.14 Kostnadsstruktur för fjärrvärmeproduktion och intäkter från försäljning av fjärrvärme 200944 Värmeproduktion (TWh) Källa: Bearbetning av underlag från SCB, El-, gas- och värmeförsörjningen 2009, Statistiska meddelanden EN 11 . 44 I diagrammet ingår inte kostnader för distribution och försäljning av fjärrvärme. Kostna- derna för bränsle och andra råvaror är vid avfallsförbränning sammantaget negativa, dvs. den som driver avfallsförbränningsanläggningen har en intäkt för mottagning och behandling av avfallet. De sammanlagda kostnaderna blir normalt positiva genom höga kostnader för drift och underhåll och personal vid anläggningarna samt genom höga kapitalkostnader. Se även Figur 4.15. Som framgår av figuren utgörs de största posterna av kostnader för bränsle och andra råvaror samt av kapitalkostnader för alla produk- tionsslag, utom för de anläggningar där avfall används som bränsle med negativa bränslekostnader och restvärme där marginalkostna- den i princip är obefintlig. Basproduktionsanläggningar har lägre produktionskostnader än spetsproduktionsanläggningar, som vanligtvis utgörs av pannor för olja (mineral- eller bioolja), naturgas eller i vissa fall träpulver. Bas- produktionens produktionskostnad understiger medelintäkten medan produktionskostnaden i topplast- och reservanläggningarna är väsent- ligt högre än medelintäkten. Den sammanlagda intäkten (ytan under intäktskurvan i diagrammet) ska täcka kostnaden för topplast- och reservproduktion samt inkludera avkastning på insatt kapital och vinst för fjärrvärmeföretaget. På generell nivå är kostnadsstrukturen för fjärrvärmeverksamhet fördelad så att kostnadsmassan till knappt hälften består av fasta kostnader (kapitalkostnader och fasta delar av drift- och under- hållskostnader) och till drygt hälften av rörliga kostnader (råvaror och rörliga drift- och underhållskostnader). Personalkostnaderna är normalt en mindre del av de totala kostnaderna. Påverkan och effekter av stordrifts- och samdriftsfördelar Fjärrvärme som produkt bygger i grunden på att det är så effektivt att producera värme i stor skala, att det är lönsamt att göra detta trots kostnader för att distribuera värmen. Varje fjärrvärmeföretag optimerar sin produktion utifrån sina förutsättningar för att till- godose kundernas efterfrågan på värme. Kostnaderna för produk- tion och distribution av fjärrvärme beror av många faktorer, såsom ortens geografiska förutsättningar, kundernas förbrukningsprofil, tillgång på insatsvaror (bränslen, restvärme etc.), val av teknik för energiomvandling (hetvattenproduktion, kraftvärmeproduktion, värmepump, rökgaskondensering etc.) samt lokala logistiska förut- sättningar. De flesta fjärrvärmeföretag har en större centralt lokaliserad produktionsapparat snarare än flera mindre anläggningar decentra- liserat lokaliserade, vilket indikerar att det föreligger stordriftsför- delar i produktionen av fjärrvärme. När fjärrvärmesystemet växer över en viss nivå blir det emellertid nödvändigt med två eller flera basproduktionsanläggningar. Utöver stordriftsfördelar strävar fjärrvärmeföretagen efter att uppnå samdriftsfördelar. Exempel på samdriftsfördelar är produk- tion av el i kraftvärmeverk men även avfallsförbränning och pro- duktion av fjärrkyla. Värmeunderlaget i fjärrvärmesystem används i samtliga dessa fall för att producera andra nyttigheter än fjärrvärme och företagen får intäkter genom försäljning av el från kraftvärme- produktion och försäljning av fjärrkyla, respektive från mottag- ningsavgifter för mottagning och behandling av avfall. Fjärrkyla kan produceras på olika sätt men är i samtliga fall beroende av fjärrvärmenätet, antingen som drivenergi för absorptionsvärme- pumpar eller som mottagare för värmeenergin då kompressordrivna värmepumpar används för att producera kyla. Samdriftseffekterna i ett system med kraftvärmeproduktion baserad på både förbränning av avfall och träbränslen samt fjärr- kylaproduktion med absorptionsvärmepumpar som drivs med fjärr- värme kan illustreras i en bränslebalans enligt Figur 4.15 genom att jämföra insatta bränslen med nettokostnaden för dessa samt intäkter från försäljning av el och fjärrkyla. Intäkterna från el och fjärrkyla samt mottagningsavgifterna för omhändertagande av avfallsbränslen krediteras fjärrvärmeproduktionen. Figur 4.15 Bränslebalans för fjärrvärmesystem med kraftvärme- och fjärrkylaproduktion Insatsvaror för produktion av värme, Nettokostnad för insatsvaror och intäkter från el och fjärrkyla Av diagrammet framgår att avfallsförbränningen, som utgör baslast i systemet och står för av värmebehovet för produktion av fjärrvärme, el och kyla, innebär en intäkt medan övriga bränslen utgör en kostnad.