sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Vissa myndigheter behöver så mycket mer information än vad månadsuppgifterna kommer att innehålla att det med nu gällande regler inte är meningsfullt för dem ta del av uppgifterna. Det innebär dock inte att dessa myndigheter i ett senare skede, när deras regelsystem har ändrats, ska kunna ta del av månads- uppgiften. De uppgifter som informationsutbytet gäller är tämligen känsliga personuppgifter och en noggrann avvägning mellan nyttan av uppgifterna och skyddet av den enskildes personliga integritet måste göras. Även detta innebär att de myndigheter som ska få ta del av uppgifter bör begränsas. behöver i samband med bestämmande av sjuk- penninggrundande inkomst uppgift om den försäkrades inkomst. Inkomstuppgifter behövs också vid handläggning av ansökan om bostadsbidrag. Om SGI inte har fastställts tidigare måste den som begär dagersättning själv fylla i uppgiften på ansökan. Om den enskilde lämnar en ny inkomstuppgift som skiljer sig från tidigare fastställd SGI utreder i vissa fall skillnaderna. I första hand bedöms om en höjning av tidigare fastställd SGI är rimlig. I andra hand kontrolleras uppgifterna med den försäkrade och dennes arbetsgivare, se vidare avsnitt 4.6.2. När det gäller ersättning för sjuklönekostnader enligt förordningen (2010:425) om ersättning för kostnader för sjuklön, kan en arbetsgivare vars kostnader för sjuklön under ett kalenderår överstiger ett visst belopp efter ansökan få ersättning för en del av kostnaderna. måste för denna beräkning få uppgift från arbetsgivaren om hur mycket som har utgetts i sjuklön ett visst kalenderår. För del kommer månadsuppgifter om intäkt i inkomstslaget tjänst att vara till stor nytta. Det är mycket mer värdefullt att få detaljerad information månaden efter den månad inkomsten avser än att få en summerad information . Om får tillgång till månadsuppgifter kommer handläggningen i samband med beräkning av SGI, beslut om bostadsbidrag och beslut om ersättning för sjuklönekostnader att bli effektivare och servicen till de enskilda kan förbättras. Genom att få tillgång till månadsuppgift redan i samband med beräkningen undviks ärenden om återkrav av felaktigt utbetald ersättning. Dessutom minskar uppgiftslämnarbördan för företagen eftersom vid dagens handläggning ofta måste fråga arbets- givare om anställdas inkomster. Kontrollen av gjorda utbetalningar kan dessutom förbättras om får tillgång till månadsuppgifterna. , , ska bl.a. utreda gäldenärens anställnings- och inkomstförhållanden i samband med löne- utmätning, se avsnitt 4.6.3. Vissa gäldenärer byter arbetsgivare för att på så sätt undvika verkställighet genom löneutmätning. Det är mycket svårt för KFM att få besked om gäldenärens nya arbetsgivare om gäldenären inte samarbetar. KFM skickar ofta ut inkomstförfrågningar till arbetsgivare och andra. Detta arbete ger inte alltid resultat bl.a. på grund av att arbetsgivarna inte svarar på förfrågningarna. Om KFM får tillgång till månadsuppgifter kommer tillförlitlighet- en i KFM:s undersökningar att öka och handläggningen i samband med utmätning av lön kan bli betydligt mer effektiv. De inkomstförfrågningar som KFM skickar ut till arbetsgivare kan minska betydligt. En aktuell uppgift om inkomst av tjänst och om arbetsgivare innebär att KFM kan agera mycket snabbare och få till stånd löneutmätning hos den nya arbetsgivaren, vilket kan vara Mottagande myndighet och andra som har nytta av månadsuppgifter Uppgiftslämnarbördan för arbetsgivarna kommer dessutom att minska. När någon ansöker om ekonomiskt bistånd görs en utredning för att bedöma om sökanden har rätt till bistånd. Om sökanden har ekonomiska tillgångar kan han eller hon normalt inte erhålla ekonomiskt bistånd, se avsnitt 4.6.4. De uppgifter som har lämnats av sökanden kontrolleras efter medgivande av honom eller henne regelbundet med , arbetslöshetskassan, CSN, och bilregistret. Månadsuppgifter om intäkt i inkomstslaget tjänst är till betydligt större nytta för socialnämnderna än de uppgifter om taxerad inkomst som socialnämnderna kan få ta del av och som i de flesta fall är för gamla. Socialnämnderna skulle därför ha stor nytta av månadsuppgifter. Handläggningen skulle bli effektivare, ärende- antalet skulle troligen minska när kontrollen av inkomst- uppgifterna blir mer tillförlitlig och legitimiteten för systemet med ekonomiskt bistånd skulle öka. Även antalet återkrav skulle minska. En asylsökande har i vissa fall rätt till ekonomiskt bistånd, s.k. dagersättning, se avsnitt 4.6.5. Den som vill få dagersättning ska göra en skriftlig ansökan om det. Ansökan ska innehålla en förklaring på heder och samvete att de uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden som lämnats i ansökan är riktiga. Nämnda uppgifter som lämnas av sökanden utgör Migrations- verkets underlag för beslut om ekonomiskt bistånd. Migrations- verket har inte någon elektronisk tillgång till inkomst- uppgifter hos . Genom att få tillgång till månadsuppgifter om intäkt i inkomst- slaget tjänst kan få aktuell information om sökanden har en inkomst och om vilken arbetsgivare sökanden är anställd hos. Månadsuppgiften är till betydligt större nytta för än de uppgifter om taxerad inkomst som kan få ta del av. skulle därför ha stor nytta av månadsuppgiften. Handläggningen skulle bli effektivare, kontrollen av inkomstuppgifterna skulle bli mer tillförlitlig och legitimiteten för systemet med ekonomiskt bistånd i form av dagersättning skulle öka. Arbetslöshetsförsäkringen administreras av arbetslöshetskassorna, se vidare avsnitt 4.6.6. Till ansökan om ersättning ska bifogas ett intyg (arbetsgivarintyg) av arbetsgivaren om den sökandes arbets- förhållanden samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes ersättningsrätt. En uppgift som ska lämnas är sökandens lön . Om en sökande lämnat oriktig uppgift eller inte lämnat tillräckliga uppgifter ska det som betalats ut för mycket betalas tillbaka. Samma förhållande gäller om någon obehörigen på annat sätt fått ersättning med för högt belopp och han eller hon skäligen bort inse detta. Om någon som har fått ersättning från en arbetslöshetskassa senare fått lön eller ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön , ska ersättning från arbetslöshetskassan återbetalas. Genom att få tillgång till månadsuppgifter om intäkt i inkomst- slaget tjänst kan arbetslöshetskassorna få aktuell information om sökandens inkomster. Detta kan minska arbetsgivarnas uppgifts- lämnarbörda och gör också att arbetslöshetskassornas kontroll- möjligheter förbättras. Uppgifterna kommer att göra det möjligt att kontrollera att de inkomster som arbetslöshetsersättningen baseras på stämmer överens med de inkomster som rapporterats till . Detta gör det möjligt att upptäcka felaktiga Mottagande myndighet och andra som har nytta av månadsuppgifter utbetalningar och fusk. En följd av det är att antalet ärenden där utbetald ersättning måste återbetalas kan komma att minska. Ansökan om etableringsersättning för vissa nyanlända invandrare ska ges in till Arbetsförmedlingen, se vidare avsnitt 4.6.7. Upp- gifterna i ansökan ska lämnas på heder och samvete. Om någon lämnat oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att ersättning har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp kan han eller hon bli återbetalningsskyldig. Beslutande myndighet ska då återkräva det felaktigt utbetalda beloppet. Genom att få tillgång till månadsuppgifter om intäkt i inkomst- slaget tjänst kan Arbetsförmedlingen redan i samband med handläggning och beslut i ett ärende om etableringsersättning för nyanlända invandrare få del av aktuella uppgifter. Handläggningen kan därigenom effektiviseras. Antalet återkrav på grund av att oriktiga uppgifter har lämnats kommer därmed sannolikt att minska. Kontrollen skulle bli mer tillförlitlig och legitimiteten för systemet med etableringsersättning för nyanlända invandrare skulle öka. ska i vissa fall vid beslut om strafföreläggande besluta om dagsböter, se vidare avsnitt 4.6.8. Dagsboten bestäms utifrån den misstänktes beräknade årsinkomst när dagsboten ska bestämmas. Den misstänktes uppgifter om sina ekonomiska förhållanden bör i allmänhet godtas. Åklagarmyndig- heten får i de flesta fall underlag för beräkning av dagsböter från polisen. Uppgifterna har lämnats av den misstänkte vid förhör i samband med förundersökning. Genom att få tillgång till månadsuppgifter kan Åklagarmyndighet- en få en aktuell och betydligt mer tillförlitlig uppgift om vilken inkomst den misttänkte har än vad som är möjligt . Det har framkommit att dagsbotens storlek ofta blir felaktig. En tillgång till månadsuppgifter om intäkt i inkomstslaget tjänst kommer att leda till att dessa felaktigheter minskar. Även domstolarna beslutar om dagsböter i vissa fall. Underlaget för domstolens bedömning utgörs av de uppgifter den tilltalade själv lämnar samt av de inkomstuppgifter som finns i förunder- sökningen och i det yttrande från Kriminalvården som domstolen i vissa fall inhämtar med stöd av 1 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. Enligt uppgift från lägger domstolen regel- mässigt den tilltalades uppgifter till grund för beräkningen om denna uppgift avviker från inkomstuppgifterna i förundersökning- en. Det är enligt mycket angeläget att domstolarna har tillgång till aktuella uppgifter om den tilltalades inkomst- förhållanden. Det skulle minska det skönsmässiga inslaget i bedömningarna och leda till att dagsbotsbeloppen kunde bestämmas på ett mer rättvist sätt än . Utöver en bättre rätts- säkerhet skulle också effektiviteten öka genom att antalet onödiga överklaganden skulle minska. I det yttrande från som utredningen inhämtat anser att utredningen i linje med den pågående utvecklingen mot ett stärkt partsinflytande över brottmåls- processen bör överväga att låta åklagaren ansvara för att inhämta månadsuppgifter. Av yttrandet framgår att många av bötesmålen inte når domstolarna, utan avslutas genom ett strafföreläggande. Åklagaren har alltså för egen del stort behov av direktåtkomst till månadsuppgifter. Enligt verkar utvecklingen dess- utom gå mot att åklagaren i ökad utsträckning kommer att kunna lagföra misstänkta personer och därmed mot ett allt större behov för åklagarens del av färska uppgifter om misstänktas inkomster. Med hänsyn till inställning anser utredningen att domstolarna inte bör få åtkomst till månadsuppgifter. Mottagande myndighet och andra som har nytta av månadsuppgifter 10.2.9Länsstyrelserna i samband med utbetalning av statlig lönegaranti Utredningen har övervägt om månadsuppgiften kan vara till nytta i samband med beslut och utbetalning av statlig lönegaranti. Det är konkursförvaltaren/företagsrekonstruktören som fattar beslut i lönegarantiärenden, se avsnitt 4.6.9. Utredningen anser att månads- uppgifter av sekretess- och integritetsskäl endast ska lämnas ut till myndigheter. Om konkursförvaltare/företagsrekonstruktörer skulle få åtkomst till uppgifterna skulle det innebära att uppgifter lämnas ut utanför myndighetssfären. Länsstyrelserna som betalar ut ersättningen skulle kunna ha viss nytta av uppgifterna. Innan utbetalning sker av garantibelopp avseende fordran på uppsägningslön ska arbetstagaren lämna läns- styrelsen en försäkran på heder och samvete om sina anställnings- och avlöningsförhållanden . I detta sammanhang skulle månadsuppgiften kunna användas av för att kontrollera lämnade uppgifter. Frågan om länsstyrelserna ska få åtkomst till månadsuppgifter är principiellt intressant, men för att kunna bedöma frågan krävs ett omfattande utredningsarbete. Detta ligger inte inom ramen för denna utrednings arbete. Prövningen av rätten till studiemedel skulle inte påverkas av tillgången till månadsuppgifter. Den studerande måste ändå göra en uppskattning av sin beräknade inkomst för halvåret eller halvåren som ansökan omfattar. När det gäller återbetalning av studieskuld kan månadsuppgiften vara en indikator vid en bedömning av betalningsförmågan. Fördelen för låntagaren är att uppgifterna då inte behöver styrkas på annat sätt Det inkomstbegrepp som gäller vid ansökan om studie- medel och återbetalning av studiemedel gör att månadsuppgiften inte är till särskilt stor nytta för CSN. Det bör utredas vidare om studiestödets regelverk bör förändras för att bättre kunna utnyttja ett nytt system för inkomstredovisning. Detta ligger inte inom ramen för arbete. Vi anser därför att CSN inte med nu gällande regelverk bör få åtkomst till månads- uppgifter. 11Informationsflöde och principer för IT-lösning I detta kapitel behandlas de informationsflöden och den konceptuella IT-lösning som utredningens förslag medför. I kapitel 6 (6.6.1 om skattedatabaslagen) har vi behandlat frågorna om databaser och informationsflöde i lagstiftningshänseende. Detta kapitel rör det faktiska flödet av information och mer praktiskt orienterade frågor om informationstekniska lösningar. Inledningsvis ges en översiktlig beskrivning av informations- flödet och hur de olika aktörerna bidrar i detta. Därefter följer en beskrivning av de olika former under vilka information kan komma att överföras mellan olika aktörer. Av beskrivningen framgår dels vilka möjligheter som de facto finns, dels vilka begränsningar i överföringsformer som följer bl.a. av utredningens förslag. Avslutningsvis ges en kvalitativ, översiktlig beskrivning av de informationstekniska investeringar som kommer att bli följden av utredningens förslag. Kostnadsberäkningar för investeringarna framgår av kapitel 22, som behandlar de ekonomiska konse- kvenserna av utredningens förslag. I figur 11.1 på nästa sida visas informationsflödet mellan olika aktörer i ett system med månadsuppgift. De register som framgår av illustrationen hålls av och ingår i beskattnings- databasen. Figuren visar flödena mellan arbetsgivaren, skatteverket, andra myndigheter och arbetstagaren. Informationstekniska lösningar SOU 2011:40 2 Uppgifter, individnivå 3 Uppgifter, företagsnivå Flöde (1–2,3) avser de månadsuppgifter som arbetsgivare och andra uppgiftslämnare huvudsakligen elektroniskt lämnar in till Skatte- verket, bl.a. som underlag för arbetsgivardeklarationen. Del (2) i figuren illustrerar det register som innehåller uppgifter, på arbetstagarnivå, som redovisats i månadsuppgifter. Detta register är grunden för vidare användning av informationen i månadsuppgifter, såväl för som för externa mottagare. Del (3) i figuren visar registret som innehåller uppgifter om lön, avdragen skatt och arbetsgivaravgifter som redovisats i skatte- deklarationer. Sambandet mellan delarna (2) och (3) består i att beloppen som redovisas i skattedeklarationen är en summering av de uppgifter som redovisats i lämnade månadsuppgifter. Båda registren innehåller såväl individuella som summerade belopp rörande inkomst av tjänst, avdragen skatt och arbetsgivaravgifter, det ena (2) på arbetstagar-/förmånstagarnivå och det andra (3) på arbetsgivar-/utbetalarenivå. Flöde (3–4) visar att de summerade månadsuppgifterna presenteras i den elektroniska skattedeklarationen/arbetsgivar- deklaration som arbetsgivaren med hjälp av e-legitimation skriver under och skickar in elektroniskt via . Uppgifter ur lämnade månadsuppgifter ligger till grund för förtryckning av arbetstagarens årliga inkomstdeklaration (6). Den förtryckta uppgiften utgör summan av tolv månaders månads- uppgifter för aktuellt beskattningsår. Del (5) i figuren illustrerar hur uppgifter, som lämnats i månadsuppgifter, görs tillgängliga av för användning i en annan myndighets verksamhet, antingen via filöverföring till den andra myndighen eller genom att handläggare hos den andra myndigheten har direktåtkomst till uppgifterna hos . För uppgiftslämnarna handlar det om elektronisk uppgifts- inlämning då utredningen har föreslagit att sådan ska bli obligatorisk. Endast för ett mindre antal uppgiftslämnare kan pappersbaserad inlämning bli aktuell och då efter beslut om dispens. För myndigheter som tar emot uppgifter ur månadsuppgiften kommer överföringen att regleras med hänsyn till behovet av skydd för den personliga integriteten vägt mot myndighetens informa- tionsbehov. Därför kommer överföringsformen att variera mellan myndigheterna. 11.2.1Arbetsgivares inlämning av månadsuppgifter – med lönesystem som stödjer elektronisk överföring till För arbetsgivare med lönesystem som stödjer elektronisk över- föring av månadsuppgifter till kan uppgiftslämnandet komma att kunna gå till på i princip detta vis. 1.Arbetsgivaren gör löneberedning och löneberäkning i löne- systemet. I samband med detta skapas månadsuppgift samt lönespecifikation och bokföringsunderlag i lönesystemet. Månadsuppgiften kan lämnas till antingen direkt i anslutning till lönekörningen, som måste ske före förfallodagen för perioden. 2.Oavsett när i tiden månadsuppgiften lämnas så krävs att arbetsgivaren identifierar sig och skriver under uppgifterna med sin e-legitimation. Detta sker genom att arbetsgivaren loggar in på . 3.Månadsuppgifterna som upprättats i lönesystemet förs över till , där summeringar och personnummer kontrolleras. Eventuella felaktiga uträkningar och summeringar eller oriktiga personnummer signaleras till arbetsgivaren, som ges tillfälle att rätta dessa innan månadsuppgifterna lämnas till . 4.När alla månadsuppgifter är lämnade presenteras en summering av den sammanlagda ersättningen i det elektroniska deklarationsformuläret. I formuläret presenteras också en uträkning, som har gjort, av beloppen för arbetsgivaravgifter och avdragen skatt, baserade på de person- nummer som finns angivna i månadsuppgifterna för arbets- tagarna. I dessa uträkningar tas hänsyn till eventuella jämknings- beslut. 5.Arbetsgivaren registrerar övriga deklarationsuppgifter på skatte- deklarationsnivå, t.ex. eventuella avdrag för regionalt stöd. 6.När arbetsgivaren registrerat alla deklarationsuppgifter presenteras en sammanställning av de uppgifter som deklara- tionen kommer att innehålla, dvs. summering av sammanlagda ersättningar, uppgifter om arbetsgivaravgifterna och avdragen skatt samt summa skatt och avgift att betala. 7.Efter att ha granskat de sammanställda uppgifterna skriver arbetsgivaren under deklarationen genom att använda sin e- legitimation. Deklarationsuppgifterna skickas till , som kvitterar mottagandet genom att returnera en elektronisk kvittens. som skattedeklarationsuppgifterna tas emot fattar ett automatiskt beslut. För de arbetsgivare som har datorbaserade löne- och redovisnings- system kommer uppgiftslämningen att ske på likartat sätt som . lämnas skattedeklarationens arbetsgivardel månads- vis. Det nya är att uppgiftslämnaren med månadsuppgifter även kommer att lämna sådana uppgifter som ligger till grund för uppgifterna i skattedeklarationens arbetsgivardel. Dessa uppgifter, på arbetstagarnivå, hålls av lönesystemet och ligger till grund för den lönespecifikation som arbetsgivaren lämnar till arbetstagaren i samband med löneutbetalningen. 11.2.2Arbetsgivares inlämning av månadsuppgifter – utan lönesystem eller med lönesystem som inte stödjer överföring av månadsuppgifter till Det kommer att finnas lönesystem som inte stödjer automatisk överföring av månadsuppgifter. De arbetsgivare som har sådana system får registrera månadsuppgifterna via det deklarations- formulär som den elektroniska deklarationsrutinen innehåller, på samma sätt som de arbetsgivare gör som helt saknar lönesystem. Om man utgår från beskrivningen i avsnittet ovan återfinns den enda skillnaden i det som beskrivs i punkt 3. I stället för att månadsuppgifterna förs över med automatik från lönesystemet till deklarationsrutinen får arbetsgivaren manuellt registrera dem i e- tjänsten. När arbetsgivaren registrerat samtliga månadsuppgifter fort- sätter flödet på samma vis som beskrivits ovan, från och med punkten 4 i beskrivningen. 11.2.3Arbetsgivares inlämning av månadsuppgifter – utan datorstöd över huvud taget För de arbetsgivare som lämnar arbetsgivardeklaration på papper kommer uppgiftsflödet att vara i stort sett som , men med den skillnaden att uppgifterna om lön och skatteavdrag för respektive arbetstagare också ska lämnas till och inte endast till arbetstagaren. Detta avsnitt beskriver hur kan komma att tillhanda- hålla information i månadsuppgifter till mottagande myndigheter (del 5 i figur 11.1 ovan). Avsnittet innehåller också ett resonemang kring hur de inhämtade uppgifterna kan användas i den mottagande myndighetens verksamhet. En filöverföringslösning innebär att läser ut månads- uppgiftsinformation ur beskattningsdatabasen, och levererar den på datafil till den mottagande myndigheten med överenskommet Informationstekniska lösningar SOU 2011:40 innehåll, på överenskomna tidpunkter och i överenskommet dataformat. Direktåtkomst (se avsnitt 6.4.3) är en informationslösning där en handläggare hos den mottagande myndigheten hämtar information direkt ur beskattningsdatabasen via online-koppling mellan den mottagande myndighetens och respektive IT-miljöer. Sammantaget om de båda sätten att tillhandahålla information All information som arbetsgivare och andra uppgiftslämnare redovisat i månadsuppgifterna kommer inte att lämnas vidare till de myndigheter som utredningen föreslår ska få del av uppgifterna. Vilka uppgifter som respektive myndighet kan få del av regleras närmare i skattedatabaslagen och skattedatabasförodningen (se avsnitt 13–19). När respektive myndighet har fått del av uppgifter från skattedatabasen är det denna myndighet som avgör vilka tekniska bearbetningar som krävs för att uppgifterna ska fylla sitt syfte i verksamheten. En filöverföringslösning innebär en viss fördröjning i informa- tionsutbytet och –hanteringen hos den mottagande myndigheten. Åandra sidan är integritetsskyddet bättre än vid direktåtkomst. Direktåtkomst kan i vissa lägen te sig effektivare för den mottagande myndigheten än en lösning som bygger på fil- överföring. Detta är beroende av hur informationen ska användas. Om den ligger till grund för maskinella bearbetningar (batch) hos den mottagande myndigheten så torde generellt sett en filöverföringslösning vara att föredra. I de fall den mottagande myndigheten ska använda informa- tionen i månadsuppgifter för att presentera i ett handläggnings- gränssnitt så är direktåtkomst sannolikt en bättre lösning. Direktåtkomst innebär dock en risk för ett svagare integritets- skydd. Direktåtkomst kräver lagstöd. I den mån myndigheten i fråga har sådant lagstöd som tillåter direktåtkomst kan myndigheten ändå välja annan form för överföring av information. Användning hos den mottagande myndigheten Hos den mottagande myndigheten kan information från månads- uppgifterna komma att föras samman med annan information i den myndighetens informationssystem och på olika sätt kan hanteras, bearbetas och presenteras för myndighetens handläggare. Ett exempel på detta är handläggningen av socialförsäkringens dagersättningar, i den mån sjukpenninggrundande inkomst bygger på historiska inkomster. Denna form av bearbetning och användning av uppgifter hos mottagande myndigheter kan komma att ge stora effektivitets- vinster, men måste omgärdas med åtgärder för ett gott integritetsskydd. 11.4Investeringar som föranleds av utredningens förslag Utredningens förslag leder till en ökande informationsmängd och ett delvis förändrat, samt ökat, informationsflöde. Detta påverkar såväl uppgiftslämnarna, dvs. arbetsgivarna, och mottagarna, dvs. Arbetsgivare och andra utbetalare av ersättningar som är inkomst av tjänst kommer som en följd av utredningens förslag att månads- vis till lämna uppgifter om individers inkomster och de skatteavdrag som har gjorts på dessa inkomster. Med undantag för de arbetsgivare som medges dispens från elektroniskt uppgiftslämnare kommer arbetsgivarna att lämna månadsuppgift och skattedeklaration via en e-tjänst som tillhanda- håller. Arbetsgivares – med lönesystem som stödjer månadsuppgift Arbetsgivarnas investeringar består av inköp av uppdaterade versioner av lönesystem och motsvarande programvaror.