sou · GZB366 · 2011-10-19 00:00:00 — Utrikesministrarna samlas en gång i ministerrådet under ledning av ordförandelandet. Medlemsstaterna möts i det så kallade Permanenta rådet för diskussion om situationen i de deltagande staterna. Rådet beslutar också om budget och fältinsatser. Beslut fattas med konsensus. De militärpolitiska frågorna behandlas främst i ett Säkerhets- forum (FSC230) som, liksom Permanenta rådet, möts en gång . I en säkerhetskommitté diskuteras icke-militära aspekter av säkerhet, såsom anti-terrorism, gränssäkerhet, organiserad brotts- lighet och polisfrågor. har sitt säte i . Sekretariatet, som har 2 900 anställda, leds av en generalsekreterare som väljs för en treårsperiod av minister- rådet. Fältverksamheten är omfattande och 2 300 av de anställda arbetar på fältet. EU-samordningen i OSSE-arbetet är omfattande. EU-ländernas ambassadörer vid i möts i samrådsmöten, och EU agerar gemensamt i Permanenta rådet. Möten äger rum i inom rådsarbetsgruppen för OSSE- och Europa- rådet (COSCE) som leds av en företrädare för den höga repre- sentanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik. är huvudman för . stöder särskilt omfattande fältverksamhet och fäster även stor vikt vid polissamarbetet inom . Ett tjugotal svenskar arbetar vid olika fältkontor och institutioner. 228Organization for Security and Co-operation in Europe, . hette organisationen , . 229Afghanistan , , , , , , , , , , och . 230Forum for Security Co-operation. En betydande del av verksamhet är inriktad på att förstärka polisarbetet och bekämpa grov gränsöverskridande brottslighet. Flera av initiativ har varit narkotikarelaterade, bland annat förstärkning av vissa utvecklingsländers polisarbete genom utbild- ning, inklusive narkotikarelaterad grov brottslighet. Exempelvis verkar för samarbete mellan länderna i genom ett projekt om regional samordning och utbildning av personal för gräns- och tullbevakning samt narkotikaspaning. arrangerar tematiska strategiska konferenser och seminarier, inbegripet om narkotikarelaterad kriminalitet, förebyggande och behandling av missbruk samt hiv-relaterade frågor. 2.7.3Europeiska nätverket för kriminaltekniska institut ENFSI231 är ett nätverk för kriminaltekniska institut som består av 60 medlemmar i 34 europeiska länder. Målsättningen är att garantera att kvalitén när det gäller den kriminaltekniska utvecklingen i håller världsklass. ENFSI har upprättats i syftet att dela kunskap, utbyta erfarenheter och komma till ömsesidiga kriminaltekniska avtal. ENFSI är erkänd som en expertgrupp inom den kriminaltekniska veten- skapen. ENFSI arrangera möten och vetenskapliga seminarier, gemen- samma forskningsstudier och kunskapsprover, ger råd i kriminal- tekniska frågor samt publicerar bästa praxismanualer och kriminal- tekniska ordlistor på flera olika språk. ENFSI har 16 arbetsgrupper, varav en handlar om droger. DGW232 arbetar bland annat med kvalitetssäkring och ackreditering, infor- mationsutbyte samt forskning och utveckling. Ett viktigt arbets- område är att utveckla riktlinjer och rekommendationer för drog- analys. Arbetsgruppen samordnar sin verksamhet med andra orga- nisationer såsom UNODC och dess laboratorium. DWG har en ledningsgrupp och flera underkommittéer. () är anslutet till ENFSI. 231European Network of , Utredningen finner ingen anledning att lägga fram något förslag om det Europeiska nätverket för kriminaltekniska institut. Pompidougruppen bildades i ett annat än dagens. En hel del av det tekniska hälsorelaterade narkotikaarbete som bedrivs inom ramen för Pompidougruppen bedrivs också inom ramen för EU, särskilt ECNN. Detsamma gäller den dialog som förs i strategiska frågor och på politisk nivå. har varit en mycket aktiv medlem i Pompidou- gruppen. Även efter inträdet i EU har fortsatt att delta regel- bundet i de permanenta korrespondenternas möten och flygplats- gruppen men endast sporadiskt i andra tekniska samarbeten. har , och beslutat att lämna Pompidougruppen utifrån ett allmänt behov av att hushålla med knappa resurser. Utredningen bedömer att även bör överväga att lämna Pompidougruppen. En komplikation vid ett utträde är att kan delta i flygplatsgruppens arbete som enligt verkets bedömning är av stor operativ nytta. Detta får ses mot bakgrund av med- lemsavgift och den stora arbetsinsats som krävs av Socialdeparte- mentet för att upprätthålla medlemskapet i Pompidougruppen. Utredningen föreslår att undersöker om motsvarande nytta kan fås genom att utveckla andra befintliga samarbeten. Den politiska och strategiska dialog om narkotikafrågor som äger rum i Pompidougruppen mellan länder är viktig. Emellertid erbjuder EU ungefär samma möjligheter till dialog inom ramen för de strukturerade samarbeten som äger rum mellan EU och länder och regioner utanför EU. Även de narkotikamöten (förut benämnda drogtrojkor) som äger rum i anslutning till den horisontella narkotikagruppens möten ger möjlighet både till en narkotikapolitisk dialog och till att förbereda praktiskt samarbete. Utredningen har i kapitel 2.6 föreslagit att berörda departement gemensamt avgör vilka länder som bör prioritera i EU- samarbetet mot narkotika. I det sammanhanget bör det beaktas vilka eventuella konsekvenser som ett utträde ur Pompidougruppen kan få för valet av prioriterade samarbetsländer. fäster stor vikt vid polissamarbetet inom och ställer poliser och polisinstruktörer till förfogande för polisverk- samhet i fält. Detta samarbete, som generellt fungerar bra, kan ibland omfatta insatser mot narkotikarelaterad brottslighet. Enligt utredningens bedömning bör det i förberedelserna för svenska experters och polisers deltagande i OSSE-samarbetet ingå element om narkotikapolitik och narkotikabekämpning. I finns en tradition av nätverk och samarbeten på många områden. Här redovisas de samarbeten som har en narkotika- dimension, även om de övergripande syftena inte begränsas till narkotikafrågan. Östersjöstaternas råd233 omfattar de åtta EU-länderna234 runt samt , , och . Kärnverk- samheten bedrivs inom ett antal aktionsgrupper och expertnätverk och rådet fungerar som en paraplyorganisation för en rad myndighetssamarbeten. Verksamheten stöds av ett internationellt sekretariat med säte i . Sekretariatet finansieras genom årliga bidrag från med- lemsstaterna. I övrigt har Östersjöstaternas råd ingen gemensam budget och inte heller någon projektfond. Medlemmarna finansierar själva gemensamma aktiviteter. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet Syftet med samarbetet i aktionsgruppen är att före- bygga och bekämpa organiserad brottslighet genom att underlätta samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna i regionen. Arbetet styrs av Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet som 233Council of Baltic Sea States (), 234Danmark, , , , , , och . 235Baltic Sea Task Force Organized Crime, består av regeringschefernas representanter, för svenskt vidkom- mande statssekreteraren i . Arbetsgruppens beslut bereds av den operativa kommittén (OPC). BSTF-OC fokuserar på brottstyper som ligger inom ramen för Europols mandat och utgår i sina prioriteringar bland annat från Europols hotbildsanalys för (OCTA236). Till samarbets- områdena hör utökat och förbättrat informationsutbyte, gemen- samma operativa insatser, rättsligt samarbete och utbildning. Arbetet är underrättelsestyrt och multidisciplinärt, vilket avspeglas i sammansättningen av den operativa kommittén. Svensk delega- tionsledare vid är en representant för . I övrigt deltar representanter för , , och i arbetet. ingår dessutom en svensk representant från Europols Heads of Units i OPC. gränskontrollsamarbete (BSRBCC237) omfattar EU-länderna runt samt och . BSRBCC är ett operationellt samarbete mellan kustbevakning, polis, tull och gränsbevakning för att motverka gräns- överskridande brottslighet i form av narkotikasmuggling, miljö- brott m.m. Aktiviteterna omfattar bland annat expertutbyten, teknisk utveckling, maritima operationer, informations- och underrättelse- utbyte, gemensamma risk- och hotbildsanalyser samt utbyte av bästa praxis. Det högsta beslutande organet är det årliga mötet med cheferna för gränsbevakningen, som bland annat beslutar om strategisk inriktning för samarbetet. Ett sekretariat fungerar som operationell samordnare. Den högsta operativa enheten är gränskommittén (BBC238) som består av representanter för de nationella myndig- heterna i regionen. BBC möts för att disku- tera och besluta hur de gemensamma operationerna ska genom- föras. I detta forum bereds även frågor som ska beslutas vid chefs- mötet. 236Organised Crime Threat Assessment. 237Baltic Sea Region , Varje medlemsland har en så kallad nationell kontaktpunkt (NCC239) för kommunikation och operativa insatser. Genom Coastnet-systemet kan de nationella kontaktpunkterna utbyta information i realtid dygnet runt. Informationsutbytet samordnas av ordförandelandets NCC som fungerar som internationellt samordningscentrum.240 är svensk kontaktpunkt. 2.8.2Nordliga dimensionens partnerskapsprogram för hälsa och socialt välbefinnande Nordliga dimensionens partnerskapsprogram för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS)241 är ett samarbete mellan elva länder,242 Europeiska kommissionen och åtta internationella organisationer.243 Dess övergripande syfte är att främja hållbar utveckling genom utökat samarbete kring hälsa och välfärd. Partnerskapet är verksamt på flera nivåer, de viktigaste är part- nerskapets årliga konferens (PAC244), ämbetsmannakommittén (CSR245), expertgrupper, arbetsgrupper () och NDPHS:s sekretariat. Den årliga partnerskapskonferensen är det högsta beslutande organet som sammanträder på ministernivå och på svarar för samordning av verksam- heten och förberedelser och uppföljning av PAC. Kommittén består av en representant för varje medlemsstat. Partnerskapsprogrammets sekretariat är samlokaliserat med sekretariatet för Östersjöstaternas råd i . 239National (). 240International (). 241The Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Well-being, 242EU-länderna , , , , , och samt , , och . 243Barents Euro-Arktiska Råd (BEAC), Östersjöstaternas råd (), Östersjöstaternas regionala samarbetsorganisation (BSSSC), , , , och . 244Partnership Annual Conference. Partnerskapet har fyra expertgrupper som samman- träder . Narkotikafrågor behandlas i olika utsträckning i samtliga expertgrupper: alkohol- och drogfrågor, hiv/aids och relaterade infektioner, icke-smittsamma arbetsmiljö- och livsstilssjukdomar, samt primärvård och fängelsehälsa. Dessutom finns det under expertgrupperna fyra arbetsgrupper, varav en arbetar med drogprevention. Här redovisas de två expertgrupper som är mest relevanta i sammanhanget, expertgruppen för alkohol- och drogmissbruk och expertgruppen för hiv/aids och relaterade infektioner. Expertgruppen för alkohol- och drogfrågor Expertgruppens övergripande mål är att medverka till att effektiva strategier och verksamheter utvecklas i regionen i syfte att minska bruk av alkohol och droger samt skadorna av tobaksrökning. Ett led i detta är att utveckla ett regionalt så kallat flaggskeppsprojekt för alkohol- och narkotikaförebyggande arbete riktat till unga. Uppgiften att utveckla projektet och söka finansiering för genom- förandet har tilldelats Arbetsgruppen för alkohol- och drogpreven- tion bland unga som leds av med stöd av . Pro- jektet246 ska genomföras i samverkan med EU, Pompidougruppen och WHO/Euro. företräds av i expertgruppen. Arbets- gruppen leds av genom , läns landsting och CAN. Expertgruppen för hiv/aids och relaterade infektioner Expertgruppen utgör en plattform för erfarenhetsutbyte och sam- arbete när det gäller övervakning, policyutveckling, medvetande- höjande insatser samt utvecklingen av behandling och förebygg- ande insatser. Samarbetet ska leda till bättre förebyggande insatser mot hiv/aids och relaterade infektioner samt en integrering av 246 Projektet har arbetsnamnet , Baltic Sea Region and Drug Prevention among . socialt stöd och hälso- och sjukvård för personer som lever med hiv. Gruppen följer noga utvecklingen av hiv/aids, tuberkulos och relaterade infektioner inom regionen, och kommer att ta fram en översikt av befintlig dokumentation om bästa praxis för hiv/aids- prevention. I arbetet med att förbättra de infektionsförebyggande insatserna för injektionsmissbrukare har expertgruppen bland annat med- verkat till etableringen av lågtröskelmottagningar, inklusive sprut- utbyte, i nordvästra , Leningradregionen, och . Andra projekt som expertgruppen stödjer syftar till att nå ung- domar med missbruk i och att förebygga spridningen av hiv-relaterad tuberkulos i området samt att utveckla samarbetet över gränsen mellan och i Narva-Ivanograd-området. Expertgruppen deltar även i etableringen av ett nytt samarbets- projekt mellan , och , delfinansierat av . Detta syftar till att förstärka hiv-preven- tion och behandling riktad till injektionsmissbrukare och andra risk- utsatta grupper. företräds av i expertgruppen. Avsikten med strategin är att integrera EU:s Östersjöstater i ett större europeiskt område och bidra till att förbättra situationen, i synnerhet när det gäller miljö, ekonomi, utbildning, sjösäkerhet och kriminalitet. Grundtanken är att inga nya institutioner ska bildas, inga nya budgetmedel avsättas och att ingen särskild lagstiftning behövs. Istället ska konkreta resultat uppnås genom fokuserat och fördjupat samarbete inom ramen för befintliga institutioner och resurser. har utarbetat en handlingsplan med femton prioriterade områden, däribland att minska den gränsöverskridande brottsligheten och de skador som denna åsamkar.247 Ett annat pri- oriterat område är att öka regionens attraktionskraft bland annat genom att minska hälsoskillnaderna i regionen, inklusive narkotika- missbruk och spridningen av infektionssjukdomar som hiv. Det ska ske genom att EU-länderna och bidrar till genom- förandet av den Nordliga dimensionens partnerskapsprogram för hälsa och välbefinnande. 247 SEC (2009) 712. Ett av målen i den nya ANDT248-strategin är ökad samordning och prioritering av det nordiska samarbetet inom ANDT-området. Som utvecklas närmare i avsnitt 2.9 Nordiskt samarbete menar utredningen att det är självklart att den språkliga och kulturella närheten mellan de nordiska länderna innebär samsyn i narkotikapolitiska frågor. Den narkotikapolitiska dialogen måste utvidgas till likasinnade länder utanför . Det politiska och strategiska samarbetet i erbjuder en arena också för narkotikapolitisk dialog. Dessutom erbjuder Östersjösamarbetet inte bara ramar för praktiskt samarbete mellan myndigheter utan också en möjlighet att skapa förtroende mellan ländernas företrädare i regionen, vilket kan vara nog så viktigt om man vill samarbeta kring narkotika- politik. Både Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet och gränskontrollsamarbete är framgångsrika samarbeten som bör ha fortsatt prioritet. När det gäller narkotikasamarbetet inom den Nordliga dimen- sionens partnerskap är det enligt utredningens mening för tidigt att dra slutsatser om hur framgångsrikt det är. För att garantera sam- stämmighet mellan politikområdena framstår det som önskvärt att samråd sker mellan expertgruppernas deltagare när narkotikarelate- rade frågor står på dagordningen. Utredningen anser vidare att bör företrädas av myndig- hetsexperter i expertgrupperna och inte av departementstjänste- män. Så är också fallet i alla expertgrupper utom den för alkohol och narkotika. har en annan uppgift än myndig- heterna och saknar som organisation den sakkunskap som finns på myndigheterna, även om det i det enskilda fallet kan finnas till- räcklig sakkunskap i . Principen bör dock vara att företräds av experter i expertgrupper och av regeringstjänste- män i förhandlingar samt i strategiska och politiska sammanhang. Uppdraget bör ligga på . 248 Alkohol, narkotika, dopning och tobak. I propositionen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dop- nings- och tobakspolitiken249 framhåller regeringen att det behövs en ökad samordning och prioritering av det nordiska samarbetet inom ANDT-området. Målet är att det nordiska samarbetet inom EU och internationellt ska bli mer mål- och resultatinriktat.250 Där- för bör en kartläggning göras av pågående projekt och engagemang inom det nordiska samarbetet. Kartläggningen bör ligga till grund för en prioriterings- och samordningsdiskussion om samarbetets inriktning. I propositionen diskuteras även samarbetet inom den Nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande. Det samarbetet behandlas inte här utan i avsnittet om Östersjösam- arbetet. bildades och är det nordiska samarbetets parlamentariska organ. Rådets 87 medlemmar utses av de nordiska ländernas parlament och de självstyrande områdenas parlamentariker- församlingar. löpande arbete sker i fem utskott251 och i partigrupperna. Narkotika, alkohol och andra missbruksformer behandlas i välfärdsutskottet. beslut överlämnas till och de nordiska regeringarna för genom- förande. bildades och är de nordiska regering- arnas samarbetsorgan. Ordförandeskapet alternerar mellan de fem nordiska länderna och varje land innehar ordförandeskapet under ett kalenderår. 2010/11:47. 250Prioriterat mål 12.4. 251Näring, kultur och utbildning, medborgare och konsument, miljö och naturresurser, samt välfärd. Nordiskt narkotikaforum är en informell tjänstemannagrupp som träffas en gång per ordförandeskap på departementsnivå för utbyte av information om det aktuella narkotikapolitiska läget och om samhällsinsatser i de olika nordiska länderna. Det informella sam- arbetet har ersatt den ämbetsmannakommitté som tidigare verkade inom ministerrådet. företräds av en tjänsteman från Social- departementet. Välfärdscenter Finland253 hör till välfärdscenter (NVC), som är en av de 14 institutioner som Nordiska minister- rådet finansierar. NVC Finland har till uppgift att främja och utveckla nordiskt forskningssamarbete rörande alkohol, narkotika och andra beroendeframkallande medel. Sekretariatet är beläget i . Till uppgifterna hör att initiera och planera samnord- iska forskningsprojekt, att arrangera forskarkonferenser och stimu- lera forskarutbildning och forskarutbyte, att främja nordiskt infor- mations- och dokumentationsarbete samt att sprida forskningsresultat. NVC ger ut tidskriften on Alcohol and Drugs för samhällsvetenskaplig och socialmedicinsk alkohol- och narkotika- forskning samt alkohol- och narkotikapolitik. Tidskriften utkommer med sex nummer per år.254 NVC ger också ut ett nyhetsbrev . NVC driver ett antal projekt, bland annat forskarnätverket Meanings and Measures – Strengthening Mixed Methods in Nordic Comparative Alcohol and ,255 som samlar ett femtiotal nordiska forskare. Nätverket finansieras av NordForsk, ytterligare en av de institutioner som ministerrådet finansierar och som är en samarbetsplattform för att utveckla nordisk forskning och forsk- ningspolitik. Inom NVC Finland har ett forskningssamarbete inletts om den narkotikarelaterade dödligheten i . forskningssamarbeten har rört läkemedelsassisterad narkomanvård, 252http:/// 253Tidigare Nordiskt center för alkohol- och drogforskning (NAD), som inrättades 1978 för att främja och utveckla tvärvetenskapligt samarbete inom alkohol- och drogforskning och som –2008 publicerade 52 s.k. NAD-publikationer. 254Fram till 2010 gavs tidskriften ut under namnet Nordisk alkohol- & narkotikatidskrift (NAT). Den gavs ut med sex nummer , varav två eller tre på engelska. SOU 2011:66 Överväganden och förslag narkotikans och narkotikapolitikens samhälleliga kostnader och hemodling av cannabis. för alkohol- och narkotikafrågor för alkohol- och narkotikafrågor består av departe- mentstjänstemän med ansvar för alkohol- och narkotikafrågor och forskare från universitet och forskningsinstitutioner. De träffas för att dryfta frågor kring NVC:s verk- samhet. 2.9.3Polis- och tullsamarbetet i Polis- och tullsamarbetet i (PTN) är ett samarbete mellan de nordiska länderna för att effektivisera bekämpningen av grov brottslighet av betydelse för . PTN är ett rådgivande, sam- ordnande och samarbetande organ. Samarbetet bedrivs huvudsak- ligen genom gemensamma nordiska program för bekämpning av grov brottslighet med gränsöverskridande karaktär och utstatio- nering av gemensamma sambandsmän. Dessutom ingår chefsmöten och möten mellan underrättelsechefer samt strategisk analys. Inom PTN-samarbetet utarbetas en Nordisk OCTA,256 det vill säga en hotbildsanalys av hur den grova organiserade brottsligheten i de olika länderna påverkar . PTN-sambandsmännen är bemyndigade att bistå och samarbeta med de brottsbekämpande myndigheterna i det land eller de länder i vilka de är ackrediterade och med brottsbekämpande myndigheter i de nordiska länderna. Svensk polis har, tillsammans med , och , gemensamma polis- och tullsambandsmän i ett tjugotal länder i , och . Flera sambands- män är sidoackrediterade, det vill säga de samarbetar också med myndigheter i närliggande länder till värdlandet. Sambandsmännen arbetar på samtliga nordiska länders vägnar, oavsett från vilket land de är utstationerade. När det gäller sambandsmän inom EU är trenden att dra in dem som är placerade inom unionen till förmån för strategiskt viktiga länder utanför EU. Anledningen till denna utveckling är den växande betydelsen av Europols sambandsfunktion, där samtliga 256 Organised Crime Threat Assessment. EU-länder finns representerade. har redan dragit tillbaka sina sambandsmän inom EU och frågan diskuteras också i . Det finns möjlighet för , och att använda sig av andra EU-länders sambandsmän i länder där man själv inte är representerad. Rådets beslut om gemensamt utnyttjande av sam- bandsmän257 innebär att EU:s medlemsstater ska hålla varandra underrättade om de har för avsikt att stationera ut sambandsmän i tredjeländer eller i internationella organisationer. Sambandsmännen ska träffas regelbundet och det land som inte har någon sambands- man på plats kan vända sig till de EU-länder som har sambandsmän utstationerade i landet i fråga. kan medlemsstaterna också utnyttja Europolsambandsmän som är utsända till tredjeland eller internationell organisation. En mer systematisk användning av medlemsstaternas sambandspersoner uppmuntras av EU:s hand- lingsplan mot narkotika.258 2.9.4Nätverket för den aktuella drogsituationen i Nätverket för den aktuella drogsituationen i (NADiS) är ett informellt nordiskt samarbete med fokus på nya missbruks- substanser. Nätverket inrättades på nationell nivå i med syfte att underlätta olika nyckelaktörers aktiva medverkan i det för- beredelsearbete som och bedriver när det gäller myndigheternas uppdrag att föreslå reglering av missbrukssubstanser som narkotika eller hälsofarliga varor. I svenska NADiS ingår även representanter för , , , och dess laboratorium, , utvecklingscentrum , Dopingjouren, , Giftinformationscentralen och CAN. Liknande nätverk har byggts upp i andra nordiska länder. Det skandinaviska nätverket omfattar , , och . avser att ansluta sig . Administra- törerna för de svenska, norska, finska och danska nätverken träffas en gång för strategiska diskussioner. Utöver dessa möten har representanterna tillgång till en SLL-krypterad (säker) Internetsida med ett interaktivt diskussionsforum samt ett dokumentbibliotek. 2572003/170/RIF och 2006/560/RIF. De har även åtkomst till aktuella presentationer från respektive myndighet. NADiS har också en roll i EU:s system för informa- tionsutbyte, riskbedömning och kontroll av nya psykoaktiva ämnen.259 Det är sammankallande. Det nordiska samarbetet har en mycket lång tradition. Förut- sättningarna för samarbetet har emellertid förändrats väsentligt i och med att den geopolitiska kartan i har ritats om. Tre av de fem nordiska länderna är medlemmar i tillsammans med andra grannländer runt . Det finns en stark kulturell och språklig samhörighet mellan de nordiska länderna. Detta innebär inte per automatik att det finns en narkotikapolitisk samsyn. Vi har olika syn på flera av de större narkotikapolitiska frågorna.