sou · GYB378d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Fondverksamhet över gränserna Genomförande av UCITS IV-direktivet, del 3 Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska lämna förslag till hur ett nytt EG direktiv om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska också ta ställning till om det till följd av de lagändringar som krävs för att genomföra direk- tivet bör göras andra ändringar i lagstiftningen om investeringsfonder, bl.a. när det gäller ändring av fondbestämmelser och specialfonder. Utöver detta ska utredaren analysera vilka konsekvenser genom- förandet av det nya EG-direktivet kan komma att få för den svenska fondmarknaden. Utredaren ska också bedöma om det behöver göras ändringar i de näringsrättsliga eller associationsrättsliga bestämmel- serna för att stärka de svenska värdepappersfondernas konkurrens- kraft. Utredaren ska däremot inte göra bedömningar av om ändringar av skattelagstiftningen behövs eller lämna förslag om ändringar av skattelagstiftningen. Uppdraget ska redovisas . EG-direktivet och svenska bestämmelser om investeringsfonder antog och rådet ett nytt direktiv om fondföretag, s.k. UCITS, där UCITS står för Undertakings for in (och rådets direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i över- låtbara värdepapper [fondföretag] [omarbetning]). Direktivet, som innehåller regler för fondföretag som riktar sig till allmänheten och kännetecknas av ett högt konsumentskydd, går under benämningen UCITS IV. Det nya direktivet ersätter ett äldre direktiv om fond- företag (85/611/EEG). Direktivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:46) om investeringsfonder. I lagen benämns de fonder som omfattas av direktivet värdepappersfonder. Övriga fonder benämns specialfonder. Flera regler direktiv har överförts till UCITS IV-direktivet och kvarstår oförändrade. Dessa regler är redan genom- förda i lagen om investeringsfonder. Några av reglerna direktiv ändras emellertid genom UCITS IV-direktivet och på några områden introduceras helt nya regler. Bakgrunden till förändringar- na framgår av kommissionens grönbok om förbättrande av EU:s ramar för investeringsfonder och kommissionens vitbok om investeringsfonder . Förändringarna syftar främst till att öka möjligheterna till effektiv förvaltning av fondföretag, att göra det enklare för fondförvaltare att verka i andra medlemsstater än den egna medlemsstaten och att förbättra informationen till in- vesterare. I UCITS IV-direktivet har det införts regler om fusion mellan fondföretag, om s.k. master-feederstrukturer och om s.k. förvalt- ningsbolagspass. Reglerna om fusion syftar till att underlätta fusioner, inte minst mellan fondföretag i olika medlemsstater. Reg- lerna om master-feederstrukturer innebär att alla medel i ett fond- företag (feederfondföretaget) får placeras i ett annat fondföretag (masterfondföretaget). Förvaltningsbolagspasset innebär att ett förvaltningsbolag får förvalta fondföretag som är registrerade i andra medlemsstater än förvaltningsbolagets hemmedlemsstat. Övriga ändringar i förhållande till direktiv rör framför allt reg- lerna om information till investerare och det förfarande som krävs för att marknadsföra fondföretag i andra medlemsstater än där fond- företaget är etablerat. Vidare ändras reglerna som rör tillsyn i syfte att få till stånd ett bättre samarbete mellan tillsynsmyndigheter i olika medlemsstater och en bättre samordning av deras befogenheter. De nationella lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa reglerna i direktivet ska börja gälla . UCITS IV-direktivet ger också kommissionen befogenhet att anta genomförandeåtgärder på en rad områden. Det innebär att kommissionen får besluta om viss detaljreglering i anslutning till direktivet. På vissa områden där det ansetts särskilt angeläget att närmare regler ges, ska kommissionen anta genomförandeåtgärder . Dessa områden sammanhänger med funktionen Kommissionen gav den europeiska värdepapperstillsynskommittén i uppdrag att ta fram tek- niska råd som ska ligga till grund för vissa genomförandeåtgärder. På de områden som rör funktionen av förvaltningsbolagspasset, bl.a. riskhanteringsregler och uppföranderegler, samt investerarinforma- tionen förväntas sådana råd lämnas . Under förhand- lingarna om direktivet i rådet har det förutsatts att genomförande- åtgärderna ska genomföras i medlemsstaterna som reglerna i UCITS IV-direktivet. Genomförandet av UCITS IV-direktivet UCITS IV-direktivet kommer att kräva både ändringar av befintliga bestämmelser och införande av nya bestämmelser. Utredarens uppgift är att ta fram underlag och utarbeta de lagförslag som behövs för att genomföra EG-direktivet i svensk rätt. De genomförandeåtgärder till UCITS IV-direktivet som är under utarbetande av kommissionen är av sådant slag att de kan komma att påverka hur EG-direktivet bör genomföras i svensk lagstiftning. Åtgärderna kommer att vara mycket nära kopplade till, och i vissa fall dessutom nödvändiga för, funktionen av de nya reglerna i UCITS IV-direktivet. Det är därför viktigt att genomförandeåtgärderna kan beaktas i ett så tidigt skede som möjligt i lagstiftningsarbetet. Åtgärderna ska antas av kommissionen men det kan förväntas att kommissionen offentliggör långt framskridna förslag. följa kommissionens arbete med framtagande av genomförande- åtgärder, belysa hur genomförandeåtgärderna påverkar eller bör påverka utformningen av de lagförslag som lämnas för att genomföra UCITS IV-direktivet, och lämna lagförslag där genomförandeåtgärderna beaktas. Övriga författningsändringar som kan behöva göras till följd av genomförandet Genomförandet av UCITS IV-direktivet får konsekvenser även på sådana bestämmelser i lagen om investeringsfonder som inte berörs direkt av de nya reglerna i direktivet. I den utsträckning de nya bestämmelser som föreslås för att genomföra direktivet medför att även andra bestämmelser bör ändras för att åstadkomma en kon- sekvent och väl fungerande reglering bör detta göras i ett samman- hang. Bestämmelsen i lagen om investeringsfonder om ändring av fond- bestämmelser är en sådan bestämmelse som kan påverkas av reglerna i UCITS IV-direktivet. Detta sammanhänger med de möjligheter till ändring av fondföretags placeringsinriktning i samband med fusion och ombildning till feederfondföretag som medges i direktivet. Vid sådan fusion eller ombildning skyddas investerarna enligt direktivet framför allt genom att de tillhandahålls information som ska möjliggöra för dem att ta ställning till om de ska behålla sina fondandelar eller inte. Det måste i detta sammanhang övervägas hur information bör komma fondandelsägare till del när andelarna i registret över fondandelsinnehavare registrerats på en förvaltare. Genomförandet av UCITS IV-direktivet berör de svenska värde- pappersfonderna. Bestämmelserna om specialfonder i lagen om in- vesteringsfonder är emellertid i många avseenden desamma som de som gäller för värdepappersfonder. Det måste därför analyseras i vilken utsträckning de föreslagna bestämmelserna som genomför direktivet ska tillämpas av specialfonderna eller påverkar bestäm- melserna om specialfonder på annat sätt. analysera hur de nya eller ändrade bestämmelser som föreslås för att genomföra UCITS IV-direktivet påverkar bestämmelserna om ändring av fondbestämmelser, om förvaltarregistrering och om specialfonder i lagen om investeringsfonder, ta ställning till om dessa bestämmelser behöver ändras, överväga om det till följd av genomförandet av direktivet finns behov av andra ändringar i lagen om investeringsfonder än de nämnda, och utarbeta nödvändiga lagförslag. Utredaren är i övrigt fri att lämna de förslag som utredningsarbetet kan föranleda. Analys av konsekvenserna för svensk fondmarknad, m.m. Genom UCITS-direktiv etablerades en inre marknad för fondföretag. Förvaltningsbolag kan med stöd av direktivet etableras och registrera fondföretag i samtliga stater inom EES. Förvaltnings- bolagen kan således förlägga sin verksamhet och de fondföretag som förvaltas där det är mest ändamålsenligt. Fondföretagen får marknadsföras i samtliga stater inom EES. Förvaltningsbolag och fondföretag agerar därmed på en mycket internationell och rörlig marknad. Detta innebär stora möjligheter, men också en ökad kon- kurrens. De svenska fondföretag som omfattas av EG-direktivet, värde- pappersfonder, konkurrerar såväl i som på den inre mark- naden i övrigt med utländska fondföretag. finns omkring 500 svenskregistrerade värdepappersfonder, vilka förvaltas av ett fyrtiotal svenska fondbolag. Värdepappersfonderna marknads- förs med något undantag endast i . Härutöver finns drygt 3 000 utländska fondföretag till försäljning i . har allt fler svenska bolag valt att starta förvaltningsbolag och fondföretag utomlands, även när de i princip enbart är avsedda för försäljning i . En förklaring är att det anses fördelaktigare ur konkurrenssynpunkt att registrera fondföretag i andra länder än . UCITS IV-direktivet kommer att innebära ytterligare ökade möj- ligheter till rörlighet på den inre marknaden, bl.a. genom reglerna om fusion och förvaltningsbolagspass. Möjlighet öppnas att genom fusion flytta en svensk värdepappersfond till ett annat land. Vidare öppnas möjligheten att registrera fondföretag i andra EES-stater utan att etablera förvaltningsbolag där. Direktivets genomförande kan således komma att innebära förändringar när det gäller hur fondverksamhet struktureras, såsom var verksamheten förläggs. Där- med kan den svenska fondmarknaden komma att påverkas. Kon- sekvenserna av genomförandet för den svenska fondmarknaden be- höver därför analyseras. Fonder är en omfattande och viktig sparform i . Svenska hushålls fondsparande sker i stor utsträckning genom direktsparande i fonder, men även inom ramen för pensionssparandet och för- säkringssparandet. Det är en utgångspunkt att svenska hushåll och andra investerare även fortsättningsvis ska ha tillgång till ett brett utbud av fonder på den svenska fondmarknaden, däribland svensk- registrerade fonder. Det är också en utgångspunkt att det ska finnas goda förutsättningar att driva fondverksamhet i . Detta inne- fattar möjlighet att konkurrera såväl i som på den inre marknaden i övrigt. har påtalat att den svenska fondbeskattningen innebär en konkurrensnackdel. För när- varande pågår ett arbete med att utreda nya skatteregler för investe- ringsfonder enligt ett uppdrag som finansministern lämnade till en utredare inom . Även den reglering som finns i lagen om investeringsfonder kan innebära en konkurrensnackdel om motsvarande krav inte finns i andra länder, t.ex. som en följd av att UCITS-direktivet tolkas på olika sätt. Fond- bolagens Förening har påtalat att bestämmelsen om att en fondandel inte får utfärdas innan betalning har tillförts fonden, innebär en alltför strikt tolkning av UCITS-direktivet och medför såväl konkurrens- nackdelar som andra praktiska problem. Behov av ändring av den bestämmelsen samt andra näringsrättsliga eller associationsrättsliga bestämmelser som gäller för svenska värdepappersfonder i syfte att stärka de svenskregistrerade fondernas konkurrenskraft behöver analyseras. måste också behovet av ett fortsatt gott kon- sumentskydd vägas in. analysera vilka konsekvenser genomförandet av det nya EG- direktivet kan komma att få för den svenska fondmarknaden, om analysen leder fram till att ändringar bör göras i den närings- rättsliga eller associationsrättsliga regleringen av värdepappers- fonder, föreslå sådana ändringar, överväga behov av ändringar i ovannämnda regelverk för att stärka fondernas konkurrenskraft, och utarbeta nödvändiga lagförslag. Utredaren ska inte göra bedömningar av om ändringar av skatte- lagstiftningen behövs eller lämna förslag om ändringar av skattelag- stiftningen. Utredaren ska däremot hålla sig informerad om arbetet att utreda nya skatteregler för investeringsfonder enligt det uppdrag som lämnades av finansministern . Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer som har relevans för utredningsuppdraget. Uppdraget ska redovisas . L 302/32 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/65/EG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2, med beaktande av kommissionens förslag, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och av följande skäl: (1)Rådets direktiv /611/EEG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepap per (fondföretag) (2) har ändrats i väsentliga avseenden (3). Eftersom nya ändringar ska göras, bör direk tivet av tydlighetsskäl omarbetas. (2)Direktiv /611/EEG har i stor utsträckning bidragit till att den europeiska fondbranschen utvecklats framgångsrikt. Trots de förbättringar som införts sedan direktivet antogs, särskilt , har det dock allt tydligare visat sig att de rättsliga ramar som fondföretag omfattas av måste ändras för att bli anpassade finansiella marknader. Genom kommissionens grönbok av om förbättrande av EU:s ramar för investeringsfon der inleddes en offentlig diskussion om hur direktiv /611/EEG bör anpassas för att uppfylla de nya kraven. Denna intensiva samrådsprocess ledde hos en stor tet av deltagarna till slutsatsen att det direktivet behöver ändras i väsentlig utsträckning. (1) yttrande av (ännu ej offent liggjort i EUT) och rådets beslut av . (2) EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. (3) Se bilaga III del A. (3)Nationell lagstiftning avseende företag för kollektiva inves teringar bör samordnas i syfte att åstadkomma en tillnärm ning inom gemenskapen av konkurrensvillkoren för dessa företag och tillförsäkra andelsägarna ett effekti vare och enhetligare skydd. Denna samordning gör det lät tare att ta bort de hinder som finns mot fri rörlighet inom gemenskapen för andelar i fondföretag. (4)Med hänsyn till dessa målsättningar bör gemensamma grundregler införas för auktorisation, tillsyn, organisation och verksamheter för fondföretag som är etablerade i med lemsstaterna och för den information de är skyldiga att offentliggöra. (5)Samordningen av medlemsstaternas lagstiftning bör begränsas till att avse fondföretag av icke sluten typ som utbjuder sina andelar till allmänheten inom gemenskapen. Det är önskvärt att fondföretagen ges möjlighet att, som ett led i sin investerings/placeringsinriktning, placera i andra, tillräckligt likvida, finansiella instrument än överlåtbara värdepapper. Finansiella instrument som får ingå som till gångar i ett fondföretags värdepappersportfölj bör anges i detta direktiv. Att placera så att en värdepappersportfölj återspeglar ett visst index är en förvaltningsteknik. (6)När det i en bestämmelse i detta direktiv krävs att ett fond företag ska vidta åtgärder, bör denna bestämmelse förstås som att den avser förvaltningsbolaget i de fall fondföreta get är bildat såsom en värdepappersfond förvaltad av ett förvaltningsbolag och när en värdepappersfond inte kan agera själv eftersom den inte är en juridisk person. (7)Andelar i ett fondföretag är finansiella instrument i enlig het med och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument (4). (4) EUT L 145, 30.4.2004, s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 302/33 (8)Auktorisation som beviljas förvaltningsbolaget i dess hem medlemsstat bör säkerställa skyddet för investerarna, liksom förvaltningsbolagens solvens, i syfte att bidra till det finan siella systemets stabilitet. Den ståndpunkt som har intagits i detta direktiv är att man bör genomföra den grundläggande harmonisering som är nödvändig och tillräcklig för att säkerställa ett ömsesidigt erkännande av auktorisation och tillsynssystem och att därmed göra det möjligt att lämna en enda, i hela gemenskapen gällande, auktorisation samt att tillämpa principen om hemlandstillsyn. (9)För att säkerställa att förvaltningsbolaget kommer att kunna uppfylla de skyldigheter som uppkommer genom dess verksamhet och för att på så sätt säkerställa dess sta bilitet, krävs ett startkapital och ett tillägg av en ytterligare kapitalbas. För att beakta utvecklingen, särskilt den som gäller kapitalkrav för operativa risker inom gemenskapen och andra internationella forum, bör dessa krav, inklusive användning av garantier, ses över. (10)För att skydda investerarna är det nödvändigt att garantera intern översyn av varje förvaltningsbolag, särskilt genom att det finns två personer i ledningen och genom tillfreds ställande interna kontrollmekanismer. (11)I enlighet med principen om hemlandstillsyn bör förvalt ningsbolag med auktorisation i sina hemmedlemsstater få tillhandahålla de tjänster för vilka de är auktoriserade inom hela gemenskapen genom att etablera filialer eller enligt fri heten att tillhandahålla tjänster. (12)När det gäller kollektiv portföljförvaltning (förvaltning av värdepappersfonder och investeringsbolag) bör ett förvalt ningsbolag som auktoriserats i hemmedlemsstaten ha rätt, utan att det påverkar tillämpningen av kapitel XI, att bedriva följande verksamheter i värdmedlemsstaterna: att genom etablering av en filial utbjuda andelar i de harmo niserade värdepappersfonder som förvaltas av detta bolag i hemmedlemsstaten, att genom etablering av en filial utbjuda aktier i de harmoniserade investeringsbolag som bolaget förvaltar, att utbjuda andelar i harmoniserade vär depappersfonder eller aktier i harmoniserade investerings bolag som förvaltas av andra förvaltningsbolag, att bedriva alla andra verksamheter och fullgöra uppgifter som omfat tas av kollektiv portföljförvaltning, att förvalta tillgångarna i investeringsbolag med säte i andra medlemsstater än hemmedlemsstaten, att med stöd av en fullmakt utöva de verksamheter som omfattas av kollektiv portföljförvaltning på sådana förvaltningsbolags vägnar som har sitt säte i andra medlemsstater än hemmedlemsstaten. När ett för valtningsbolag utbjuder andelar i sina egna harmoniserade värdepappersfonder eller aktier i sina egna harmoniserade investeringsbolag i värdmedlemsstater utan att etablera en filial bör förvaltningsbolaget endast bli föremål för bestäm melser avseende gränsöverskridande marknadsföring. (13)Vad gäller omfattningen av förvaltningsbolagens verksam het och för att ta hänsyn till nationell lagstiftning och tillåta att förvaltningsbolagen uppnår betydande stordrifts fördelar, bör de ges tillåtelse att även förvalta enskilda kun ders investeringsportföljer (individuell portföljförvaltning), vilket även omfattar förvaltning av pensionsfonder och vissa bestämda sidoverksamheter med anknytning till kärnverksamheten, utan att det äventyrar deras stabilitet. Det bör dock fastställas särskilda regler för att förebygga intressekonflikter när ett förvaltningsbolag auktoriseras att bedriva verksamhet som avser både kollektiv och individu ell portföljförvaltning. (14)Förvaltning av individuella investeringsportföljer är en investeringstjänst som omfattas av direktiv /39/EG. För att säkerställa ett enhetligt regelverk på området bör de villkor för verksamheten som fastställs i det direktivet även gälla förvaltningsbolag som är auktoriserade för denna tjänst. (15)En hemmedlemsstat bör ha en allmän möjlighet att införa strängare regler än de som fastställs i detta direktiv, särskilt vad avser villkor för auktorisation, tillsynskrav och regler om rapportering och prospekt. (16)Det bör fastställas regler om villkoren för att ett förvalt ningsbolag med stöd av fullmakt ska få delegera vissa upp gifter och funktioner till tredje part i syfte att effektivisera sin verksamhet. För att säkerställa att principen om hem landstillsyn tillämpas på rätt sätt bör de medlemsstater som tillåter sådan delegering se till att ett förvaltningsbolag som de auktoriserat inte delegerar hela sin verksamhet till en eller flera tredje parter så att bolaget förvandlas till ett brev lådeföretag, och att förekomsten av sådan delegering inte hindrar en effektiv tillsyn över förvaltningsbolaget. Den omständigheten att ett förvaltningsbolag har delege rat delar av den egna verksamheten bör dock under inga omständigheter påverka bolagets eller förvaringsinsti tutets ansvar gentemot andelsägarna och de behöriga myndigheterna. (17)För att kunna säkerställa lika villkor och adekvat tillsyn på lång sikt, bör det vara möjligt för kommissionen att under söka huruvida det är lämpligt att harmonisera delegerings förfaranden på gemenskapsnivå. L 302/34 Europeiska unionens officiella tidning (18)Principen om hemlandstillsyn kräver att de behöriga myn digheterna återkallar respektive inte beviljar auktorisation i sådana fall där exempelvis verksamhetsplanen, den geo grafiska fördelningen eller den faktiskt bedrivna verksam heten klart visar att ett förvaltningsbolag har valt en viss medlemsstats jurisdiktion i syfte att undgå de strängare normer som gäller i en annan medlemsstat, inom vars ter ritorium det avser att bedriva eller redan bedriver större delen av sin verksamhet. Vid tillämpningen av detta direktiv bör ett förvaltningsbolag auktoriseras i den med lemsstat där det har sitt säte. Enligt principen om hem landstillsyn bör endast de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmedlemsstat anses vara behöriga att kontrollera förvaltningsbolagets organisation, inbegri pet alla förfaranden och resurser för att utföra de admini strativa funktioner som avses i bilaga II, som bör omfattas av lagen i förvaltningsbolagets hemmedlemsstat. (19)Om fondföretaget förvaltas av ett förvaltningsbolag som är auktoriserat i en annan medlemsstat än fondföretagets hemmedlemsstat bör detta förvaltningsbolag anta och utarbeta lämpliga förfaranden och arrangemang för att hantera klagomål från investerare, inbegripet genom lämp liga bestämmelser i distributionsavtal eller genom att till handahålla en adress i fondföretagets hemmedlemsstat som inte behöver vara förvaltningsbolagets adress. Ett sådant förvaltningsbolag bör också inrätta lämpliga förfa randen och arrangemang för att tillhandahålla information på begäran av allmänheten eller de behöriga myndighe terna i fondföretagets hemmedlemsstat, t.ex. genom att bland förvaltningsföretagets anställda utse en kontaktper son som har hand om förfrågningar om information. Ett sådant förvaltningsföretag bör dock inte vara skyldigt enligt lagstiftningen i fondföretagets hemmedlemsstat att ha en lokal representant i den medlemsstaten för att full göra dessa skyldigheter. (20)De behöriga myndigheter som auktoriserar fondföretag bör beakta fondbestämmelserna eller investeringsbolagets bolagsordning, valet av förvaringsinstitut och förvaltnings bolagets förmåga att förvalta fondföretaget. När förvalt ningsbolaget är etablerat i en annan medlemsstat, bör de behöriga myndigheterna kunna förlita sig på ett intyg, utställt av de behöriga myndigheterna i förvaltningsbola gets hemmedlemsstat, om vilken typ av fondföretag som förvaltningsbolaget har rätt att förvalta. Auktorisationen av ett fondföretag bör inte göras avhängig av ytterligare kapi talkrav på förvaltningsbolagsnivå, att förvaltningsbolagets ska ha sitt säte i fondföretagets hemmedlemsstat eller att förvaltningsbolaget ska ha någon verksamhet i fondföreta gets hemmedlemsstat. (21)De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems stat bör ha befogenhet att kontrollera att bestämmelserna om fondföretagets bildande och drift efterlevs och fondfö retaget bör omfattas av lagen i fondföretagets hemmed lemsstat. Därför bör de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat kunna få information direkt från förvaltningsbolaget.