sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — Scenario P:7 utgår från samma antaganden som i scenario P:6 beträffande vårdkonsumtion och fördelning av gruppen gömda och dem som saknar tillstånd. Däremot antar vi att gruppen papperslösa totalt uppgår till 35 000 individer och att 21 000 () av dem har tidigare sökt asyl. Med dessa antagande skattas den totala kostnaden vid utvidgad hälso- och sjukvård till 970 miljoner kr8, varav kostnaden för s.k. gömda uppgår till (tabell 21). Kostnaden för vård av barn och ungdomar förväntas uppgår till () av totalkostnaden. Män och kvinnor svarar för av kostnaden (). I skattningarna om utvidgad vård för papperslösa har vi antagit att papperslösas vårdkontakter motsvarar gruppen asylsökande eller bosatta. Det innebär att vi antar att papperslösa i större utsträckning besöker primärvården än den öppna specialistvården. sjukhusets akutmottagning innebär en högre kostnad jämfört med ett allmänläkarbesök i primärvården, vilket beskrivits tidigare (scenario P:3). Om vi antar att samtliga allmänläkarbesök i primärvården i scenario P:6 istället sker på en akutmottagning ökar den totala kostnaden för utvidgad hälso- och sjukvård för papperslösa med . Skattningen bygger på att kostnaden för allmänläkarbesök per individ i tabell 21 (scenario P:6) ökar . Eftersom vi antar lägre vårdkonsumtion för de papperslösa som saknar tillstånd jämfört med dem som tidigare sökt asyl påverkas skattningen av fördelningen av antalet papperslösa mellan s.k. gömda respektive de som saknar tillstånd. Skulle vi istället i scenario P:7 anta att av de papperslösa är gömda (med en vårdkonsumtion som motsvarar asylsökande) och att av dem saknar tillstånd (med en vårdkonsumtion som motsvarar de bosatta) minskar kostnaden enligt scenario P:7 från ca till ca – en minskning . 8 [(*21000 gömda personer)+(*14 000 personer utan tillstånd) = ] Tabell 21 Skattade kostnader för utvidgad hälso- och sjukvård t otalt respektive per individ samt per person i olika ålder för papperslösa enligt två olika scenarier med olika antagande om antalet papperslösa Scenario P:6: Papperslösa - utvidgad vård 10 000 individer Scenario P:7: Papperslösa - utvidgad vård 35 000 ind "Gömda" - 6 000 personer Saknar tillstånd - 4 000 personer "Gömda" - 21 000 ind Saknar tillstånd - 14000 ind Kr /-17 år Kr/18 -64 år Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Kr/18 -Kr/18-64 år Sluten/Övrig primärvård Läkemedel Primärvård Förmån + rekv Egenavgift slutenvård (inkl hemsjukvård) Tandvårdsstöd (patienter med särskiilda behov) Medicinska icke-varaktiga varor/förbrukningsartiklar TOTALT HÄLSO- OCH SJUKVÅRD 3.2.4 Summering av kostnadsskattningarna I tabell 22 sammanfattas resultaten av kostnadsskattningarna enligt de olika scenarier som presenterats i denna studie. I tabellen redovisas skattad kostnad för hälso- och sjukvård för grupperna bosatta, asylsökande och papperslösa, dels totalt, dels per individ. Resultaten visar att asylsökandes högre vårdkonsumtion, främst avseende sluten specialiserad psykiatrisk vård, innebär en högre kostnad per person jämfört med bosattas. Antas vidare att asylsökandes vård utvidgas motsvarande bosattas vårdkonsumtion ökar kostnaden per asylsökande, vilket i huvudsak kan förklaras av utökad tandvårdskonsumtion. Eftersom asylsökande kan förväntas ha en sämre hälsostatus än bosatta generellt, har vi i ett scenario antagit att asylsökandes vårdkonsumtion är högre än bosattas för de vårdtyper där asylsökande har inga eller färre vårdkontakter. Den procentuella höjningen motsvarar skillnaden i antal primärvårdsbesök (läkare och sjuksköterska) mellan asylsökande och bosatta . Kostnaden för asylsökandes nuvarande vårdkonsumtion har skattats till ca . Vid utvidgad vård, motsvarande de bosattas, skattas kostnaden till i storleksordningen 1 190 - . I skattningen av kostnaden för asylsökandes hälso- och sjukvård har vi utgått från en prevalens på drygt 34 800 asylsökande i landet och den åldersfördelning och vårdkonsumtion som redovisats i SKLs kartläggning av asylsökandes vårdkonsumtion . Vid jämförelse med SKLs tidigare års statistik är det små skillnader i asylsökandes åldersfördelning. Däremot förekommer skillnader i vårdkonsumtion . Exempelvis har antalet slutenvårddagar i somatisk vård ökat, medan slutenvårddagar i psykiatrisk vård minskat . Flera skattningar har gjorts av kostnaden för papperslösas nuvarande vårdkonsumtion. Detta med anledning av den osäkerhet som är förknippad med papperslösas vårdkontakter . Med hjälp av ett fåtal mindre kartläggningar har vi inledningsvis skattat papperslösas totala antal vårdkontakter . Vi har utgått från gjorda besök i offentlig vård respektive vid ideella vårdförmedlingar. Summan av dessa besök och vårdtillfällen har därefter fördelats på antalet papperslösa. vi att prevalensen av papperslösa är 10 000 personer blir antalet vårdbesök högre per person än om vi antar att antalet papperslösa är 35 000 personer. Kostnaden per individ varierar således i våra skattningar mellan och beroende på antagande om prevalensen. Skulle vi anta att kostnaden för hälso- och sjukvård per papperslösa uppgår till skattas kostnaden för nuvarande vård av 35 000 papperslösa till ca . Sammanfattningsvis skattas kostnader för papperslösas nuvarande hälso- och sjukvård till i storleksordningen , beroende på antaganden om mängden vårdkontakter och antalet papperslösa. Beroende på prevalensen av antalet papperslösa skattas kostnaden för utvidgad vård för papperslösa till . Antagandet bygger på att av papperslösa förväntas söka vård som asylsökande medan av dem förväntas söka vård som dagens bosatta. Om vi istället antar att av de papperslösa vid utvidgad vård söker vård motsvarande asylsökande och av dem söker vård motsvarande bosatta, minskar kostnaden per individ från till . Tabell 22 Översikt av kostandsskattningar av hälso- och sjukvård för bosatta, asylsökande och papperslösa enligt olika scenarier. Kr totalt respektive per individ Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 34 846 asylsökande Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 34 846 asylsökande, men antagande om lägre kostnad per individ för asylsökande eller äldre. Utvidgad vård motsvarande bosattas (scenario A:1) Utvidgad vård med antagande om högre vårdkonsumtion () än för bosatta (scenario A:2) Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 10 000, offentlig vård (scenario P:1) Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 10 000, offentlig och ideell vård (scenario P:2) Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 10 000 samt justerat för vårdkontakt på akutmottagning (scenario P:3) Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 35 000 samt justerat för vårdkontakt på akutmottagning (scenario P:5) Nuvarande vårdkonsumtion, Prevalens 35 000 personer, motsvarande högre vårdkonsumtion enligt scenario P:3 ovan Utvidgad vård, Prevalens 10 000 personer, vård som asylsökande och vård som bosatta (scenario P:6) Utvidgad vård, Prevalens 35 000 personer vård som asylsökande och vård som bosatta (scenario P:7) Utvidgad vård, Prevalens 35 000 personer vård som asylsökande och vård som bosatta Denna studie har haft till syfte att skatta kostnaden för dels nuvarande vårdkonsumtion för asylsökande och papperslösa, dels för utvidgad vård för de båda grupperna. Skattningarna bygger på befintlig information och registerdata om resursförbrukning av slutenvård, öppenvård (specialistvård och primärvård), läkemedel och tandvård för grupperna bosatta, asylsökande och papperslösa. Den totala kostnaden för hälso- och sjukvård för asylsökande skattas till ca , vilket motsvarar av den totala kostnaden för hälso- och sjukvård 2009. Skattningen bygger på att antalet asylsökande uppgår till drygt 34 800 personer, varav antas vara . Barn och ungdomar () står för av den totala kostnaden för asylsökandes vård. Män står för av totalkostnaden som de utgör av antalet asylsökande. Av den totala kostnaden för asylsökandes nuvarande vård motsvarar kostnader för besök i primärvården medan läkemedels- och tandvårdskostnaden motsvarar av totalkostnaden. av kostnaden utgörs av somatiskt och psykiatrisk slutenvårdskostnad (inklusive besök på specialistmottagning). Närmare hälften () av denna slutenvårdskostnad motsvarar psykiatrisk vård, vilket är en högre andel jämfört med bosatta. av bosatta slutenvårdskostnad motsvaras av kostnader för psykiatrisk vård. Med olika antagande om asylsökandes vårdbehov skattas kostnaden för en utvidgad vård för asylsökande till mellan ca 1 190 och . Vid en utvidgad vård, motsvarande de bosattas, förväntas kostnaden för asylsökandes vårdkonsumtion således öka med ca tio procent och motsvara av den totala kostnaden för hälso- och sjukvård för bosatta. Kostnaden för papperslösas nuvarande vårdkonsumtion har i denna studie skattats till i storleksordningen beroende på antagande om mängden vårdkontakter och antalet papperslösa som visats i landet. Uppgifterna om papperslösas vårdkonsumtion samt kostnaden för dessa vårdinsatser måste emellertid tolkas med stor försiktighet. Skattningar av gruppens nuvarande vårdkonsumtion bygger på antaganden hämtade från mindre uppföljningar och kartläggningar gjorda inom offentlig vård samt vid frivilliga mottagningar. Studierna ger värdefulla beskrivningar av de papperslösas vårdbehov och kontakter med vården, men osäkerhet finns beträffande uppgifternas generaliserbarhet vid skattning av gruppens samlade vårdkontakter och hur dessa förväntas fördelas på barn respektive vuxna. I denna studie står vård till papperslösa barn och ungdomar för drygt häften av den sammanlagda kostnaden för nuvarande vård till papperslösa som barn och ungdomar antas utgöra av totala antalet papperslösa. Den största osäkerheten rör dock uppskattningen av hur många vårdkontakter (och vilken typ av vårdkontakter) som en papperslös person förväntas göra . I studien har även kostnaden för olika scenarier för utvidgad vård för papperslösa skattats. Om antalet papperslösa i landet är 10 000 personer, skattas kostnaden för utvidgad vård till ca . Antas istället att antalet papperslösa är 35 000 personer skattas kostnaden till . Skattningarna utgår ifrån antagandet att av de papperslösa erhåller vård enligt dagens asylsökande, medan av dem söker vård som dagens bosatta. I kostnadsskattningen utgår vi ifrån att resursåtgången per besök och vårdtillfälle är densamma för bosatta respektive asylsökande och papperslösa. Detta kan innebära en underskattning av kostnaden eftersom exempelvis språkliga hinder eller sämre kunskaper om hur det svenska sjukvårdssystemet fungerar kan innebära längre besökstider och/eller fler personalresurser såsom tolkhjälp för asylsökande. Att papperslösa avstår från att söka vård, inte minst på grund av rädslan att bli upptäckta, framgår av flera studier (, 2006; m.fl., 2008; Baghir-Zada, 2008; Magalaes m.fl., 2010). I exempelvis Schoevers m.fl.(2010) studie framkom att drygt hälften av de intervjuade kvinnorna med hälsoproblem som papperslös inte hade sökt vård. I vår skattning av utvidgad vård för papperslösa har vi utgått ifrån att papperslösa söker vård på samma sätt och omfattning som nuvarande asylsökande och bosatta. Någon nedskrivning av vårdkonsumtionen till följd av att papperslösa avstår från att söka vård har inte gjorts eftersom syftet har varit att presentera en maximal kostnad för utvidgad vård för papperslösa. Studier visar att papperslösa kontaktar sjukvården i ett senare skede av sin sjukdom eller graviditet jämfört med bosatta (m.fl., 2008; Magalhaes, m.fl., 2010). Betydelsen av att patienten kommer i kontakt med sjukvården i rätt tid för att förhindra allvarliga komplikationer framkommer inte minst av fallbeskrivningar av papperslösa patienter (2008). Tidiga vårdkontakter kan också öka sannolikheten att upptäcka smittsamma sjukdomar, vilket inte bara innebär minskade behandlingskostnader och bättre hälsa för patienten utan också för personer i deras närhet. I de kostnader som presenteras i denna studie tas ingen hänsyn till effekten av tidpunkten för diagnos och behandling, vilket innebär att kostnader för utvidgad vård för papperslösa sannolikt har överskattats. Att skatta effekten av tidiga preventiva vårdkontakter till följd av utvidgad vård för papperslösa görs lämpligen med hjälp av en modell där de ekonomiska och hälsomässiga konsekvenserna simuleras. simulering omfattades emellertid inte av detta uppdrag. , H, , A, , L & , B. Diskriminering av papperslösa i vården leder till lidande och död. Nytt förslag hot mot patienterna, vården och samhället. , 2008; 105(8):538-541 Bagir-Zada, R. Papperslösas tillgång till hälso- och sjukvård: en jämförande studie mellan olika EU- länder. Socialmedicinsk tidskrift 2008; 6:466-473 Burström, B, , A, Burström, K, , S, Irestig, R, , R, Lynoe, N, Marttila, A & Sun, S, Hälsa och livsvillkor bland socialt och ekonomiskt utsatta grupper i . : , och Hälsoekonomi, 2007. (Rapport 2007:5. Burström, B, , T Livsvillkor, levnadsvanor och hälsa i – öppna jämförelser 2010. : , 2010. (folkhälsoakademi 201:4) Dorm, , Ceelen, M, , M, Browne, JL, de Keijzer, K JC, , M CA & Das, K. Health care seeking among detained undocumented migrants: a cross-sectional study. BMC Public Health 2011;190(11) (doi:10.1186/1471-2458-11-190) , M & Ganslandt, H. Vårdbehov hos papperslösa – erfarenheter från för papperslösa 2008. ST-Uppsatts i allmänmedicin, /?/, febr. Förmån och egenavgift för receptförskrivna humanläkemedel ( ) för papperslösa migranter. Magalhaes, L. Carrasco, C & Gastaldo, D. Undocumented Migrants in : A on Health, Access to Services, and Working Conditions. J Immigrant Minority Health, 2010;12:132-151 : , 2010. Gömda vågar inte söka vård. , 2005; 102(29):1551-1552 , M. Irregulära immigranter står utanför sven sk sjukvård. Dags för att erkänna människors lika värde. , 2006;103(459):3452-3455. Ohälsa och sjukvård 1980-2005. , 2006 (Levnadsförhållanden rapport ) SCB, befolkning efter ålder och kön , Officiella statistik, (Publicerat 2010) Totala hälso- och sjukvårdsutgifter efter hälso- och sjukvårdsändamål (HC) samt i relation till BNP. Schoevers, M.A, Loeffen, M.J, van den Muijsenbergh, M.E & , A.L.M. Health care utilisation and problems in accessing health care of female undocumented immigrants in the . Int J Public Health, 2010;55:421-428 Sjukvård åt asylsökande, omfattning och kostnader . Kommuner och Landsting, avd för vård och omsorg, 2007. Sjukvård åt asylsökande, omfattning och kostnader . Kommuner och Landsting, avd för vård och omsorg, 2008. Sjukvård åt asylsökande, omfattning och kostnader . Kommuner och Landsting, avd för vård och omsorg, 2009. Hälso- och sjukvård åt asylsökande . Kommuner och Landsting, avd för vård och omsorg, 2010a (dnnr 10/0129) Statistik om hälso- och sjukvården samt regional utveckling . Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. : SKL, 2010b Vårdbarometern – befolkningens syn på vården. Sammanfattning av resultaten års intervjuer. Kapitel 8 Papperslösa. I: Social rapport . , , 2010. statistikdatabas över diagnoser i slutenvård och antalet vårdtillfällen () , H. Epiney, M, Lourenco, A.P , , M.C, Delieutraz-Marchand, J, Andreoli, N, Dubuisson, B, Gaspoz, J.M & , O. Undocumented migrants lack access to pregnancy care and prevention. BMC Public Health 2008; 93(8) (doi:10.118/1471-2458-8-93) Regiongemensamma riktlinjer för hantering av patienter utan papper Ur etiskt hänseende och enligt gällande hälso- och sjukvårdslag bör de individer som befinner sig i regionen och är i behov av akut eller omedelbar sjukvård ha tillgång till sådan oberoende av aktuell betalningsförmåga. De insatser som vårdinrättningarna ger ska dokumenteras och registrering ska ske enligt gällande rutiner för att garantera den medicinska säkerheten. Genomförd inventering av hur regionens sjukvårdsverksamheter hanterar patienter utan papper pekar på behov av regiongemensamma riktlinjer. Vården för asylsökande m fl har reglerats i en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Det finns nu ett riksdagsbeslut som upphöjer den hittillsvarande överenskommelsen mellan regeringen och SKL till lag men denna omfattar inte patienter utan papper. Regeringen fortsätter att arbeta med frågan om eventuell utvidgning av vården för asylsökande samt gömda/papperslösa. Hälso- och sjukvårdspersonalens grundläggande uppgift är att ge medicinsk vård och behandling utifrån patientens behov och oberoende av faktorer som kön, politisk uppfattning, sexuell läggning etc. En ökad tydlighet från regionen bidrar till att minska rädslan från denna grupp av patienter att söka vård samt ger medarbetarna en större säkerhet i sin handläggning av dessa patienter. I avvaktan på regeringens beslut gällande vård till gömda/papperslösa flyktingar gäller att patienter utan papper i får den vård som krävs, vilket innebär att vårdinrättningarna i regionen ska tillse: Att gömda flyktingar och andra patienter utan avtal eller försäkring ska erhålla akut eller annan nödvändig vård vid regionens sjukvårdsinrättningar oavsett betalningsförmåga Att befintliga rutiner inom regionen ska följas för registrering av patienter Att upprätta och följa rutiner för patienter utan uppehållstillstånd eller med bristfällig/icke känd identitet Att ombesörja utbildning till berörd personal så att vårdsökande patienter bemöts korrekt och i enlighet med gällande lagstiftning och regler Att riktlinjerna inte fråntar patienten sitt betalningsansvar men att den medicinska vården ska komma i första hand och kostnaderna får komma i andra hand Att för asylsökande och gömda barn gäller oförändrade rutiner där ersättning utbetalas från i enlighet med gällande överenskommelse mellan staten och SKL. Rutin för identifiering m m av gömda flyktingar och papperslösa m fl antog vid sitt möte ett uttalande om papperslösa flyktingarnas rätt till vård. Det är för medlems- landstingen en självklarhet att ge hälso- och sjukvård till alla som har behov av sådan. Enligt Regionförbundets uttalande ska inte landstingens möjlighet att ge hälso- och sjukvård vara begränsad av att landstingen ska göra be- dömningen av om en människa har rätt att befinna sig i eller inte. beslöt (§ 12) att en utlänning, som fyllt , och som håller sig undan ett av- eller utvisningsbeslut så att det inte kan verkställas ska utöver omedelbar vård också erbjudas nödvändig vård till den verkliga kostnaden för vården enligt den av regionförbundet fastställda regionala prislistan. Begreppet omedelbar vård kan jämställas med begreppet akutvård som, i vedertagen medicinsk terminologi, innebär vård för plötsligt inträdande, has- tigt förlöpande sjukdom. Nödvändig vård innebär att en person ska kunna vistas i landet under trygga medicinska omständigheter. Med nödvändig vård avses också vård som or- sakas av kronisk sjukdom och inkluderar även provtagningar, medicinska kontroller, förebyggande mödra- och barnhälsovård samt förlossning. Hälso- och sjukvårdspersonalens uppgift är att ge medicinsk vård och behandling. För hälso- och sjukvården är patienternas identitet viktig enbart för att kunna garantera medicinsk säkerhet i vård och behandling genom god dokumentation. Kostnaderna för medicinsk vård och behandling kan alltid lösas i efter- hand och får aldrig hindra patienten från att få omedelbar eller nödvändig vård. Fr o m gäller lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m fl enligt vilken landstingen är skyldiga att, utöver hälso- och sjukvårdsla- gen och tandvårdslagen, erbjuda hälso- och sjukvård och tandvård åt asylsö- kande och vissa andra utlänningar. För asylsökande gäller oförändrade rutiner. Kostnader för vård som inte kan anstå betalas av . Patienten betalar subventionerad patient- avgift (se avsnittet Hälso- och sjukvård för flyktingar och asylsökande). De utlänningar som omfattas är de, som enligt utlänningslagen, har ansökt om uppehållstillstånd i , beviljats uppehållstillstånd, hålls i förvar eller vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd. Utlänningar som ansökt om eller beviljats uppehållstillstånd omfattas av lagen även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvisning. Lagen gäller inte utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verk- ställas, om han eller hon har fyllt . Personer som är eller äldre ska betala för vården enligt regionala pris- listan. Sjukvården ska behandla alla (gömda flyktingar oavsett ålder, papperslösa och andra tillfälliga besökare oavsett om de har uppehållstillstånd eller inte) i behov av omedelbar eller nödvändig vård. Det gäller även om patienten inte kan betala patientavgift. Kontakta inte om patienten är gömd. När en person söker sjukvård och det finns rimlig anledning att tro att den har flyktingstatus bör mottagande personal tydliggöra vikten av att vården får korrekt information om personen är asylsökande eller gömd. Personens status i detta avseende ska därför utredas: Fråga efter ID-handling. Journaler för gömda patienter ska, som för alla patienter, dokumenteras i VAS: Finns ingen form av ID-handling och om patienten inte uppger födelsetid eller namn skapas ett reservnummer i VAS (dagens datum+kön). Marke- ra: ID-handling saknas. Om patienten uppger sina sex första siffror (år, månad, dag) anges dessa + kön, vilket är lika med reservnummer. Markera: ID-handling saknas. Det är viktigt att förklara att det reservnummer som tilldelas patienten och som dokumenteras i VAS är till för patientens medicinska säkerhet och att numret ska uppges vid alla besök på vårdinrättningar i . Reserv- numret innebär inte att individens identitet röjs. Skriv ut uppgifterna från Personinformationsbilden (PA1) till patienten för att lämnas vid nästa besök inom sjukvården. Patienten måste själv ta ansvar för sitt medicinska ID-nummer (reservnummer). Varje verksamhet ansvarar för att det finns ett system för kontaktväg till des- sa patienter, som ju oftast saknar adress, för provsvar, kallelse till återbesök m fl situationer, samt kontaktväg från dessa patienter så att de vid behov kan få kontakt med vårdgivare. Många har mobiltelefon. innebär inte att patientens vistelseadress röjs. Regler för sekretess och integritet gäller oavkortat för alla som avses i detta dokument på samma sätt som för övriga patienter. Om polisen ringer – begär att få motringa. Först på en direkt fråga från om en fullt identifierbar person vårdas vid enheten för tillfället, har vårdpersonalen skyldighet att uppge om så när fallet. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag.