sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — I båda fallen gäller rättshandlingen mot föreningen även om föreningen lyckas visa att motparten var i ond tro om befogenhetsöverskridandet. Undan- tagsreglerna är exempelvis tillämpliga om styrelsen har sålt en fastig- het trots att den enligt stadgarna inte får sälja fast egendom utan stämmans medgivande eller trots att stämman har gett styrelsen an- visning om att fastigheten inte får säljas. Föreningen kan då inte på associationsrättslig grund göra gällande att försäljningen inte gäller mot föreningen (en annan sak är om föreningen eventuellt kan an- gripa försäljningen med stöd av avtalslagens ogiltighetsregler). 8 kap. 40 § Föreningen ska för registrering i föreningsregistret anmäla 2.vem som har utsetts till styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör, vice verkställande direktör och särskild delgivningsmottagare, 3.av vilka och hur föreningens firma tecknas. Anmälan ska innehålla uppgift om postadress för de personer som anges i första stycket 2 och 3. Om postadressen avviker från personernas hemvist, ska även hemvistet anges. Anmälan ska vidare innehålla uppgift om de angivna personernas personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Om en styr- elseledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda eller lagen (2008:9) om arbets- tagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner, ska detta anges. Föreningen får för registrering även anmäla vem som har utsetts till styr- elseordförande. Även den som anmälan gäller har rätt att göra anmälan enligt första stycket. Den som har utsetts till en sådan befattning som avses i första stycket 2 har även rätt att anmäla företrädarens avgång. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 6 kap. 15 § första och tredje styckena i den nuvarande föreningslagen. Den har emellertid getts en ny redaktionell utformning efter förebild av den motsvarande bestämmelsen i 8 kap. 43 § aktiebolagslagen. En skillnad i förhåll- ande till aktiebolagslagen är att paragrafen inte uppställer något krav på att styrelseordföranden anmäls för registrering. Värdet av en så- dan bestämmelse har inte ansetts stå i proportion till den admini- strativa börda som den skulle innebära. I stället har det i tredje stycket tagits in en bestämmelse om att föreningen får anmäla vem som har utsetts till styrelseordförande. Om så sker, blir föreningen – enligt 8 kap. 41 § – skyldig att därefter anmäla ändringar på styr- elseordförandeposten. 8 kap. 41 § Anmälan enligt 40 § ska göras första gången när föreningen enligt 3 kap. 3 § anmäls för registrering och därefter genast när ett förhållande som har an- mälts eller ska anmälas för registrering har ändrats. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 15 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen. Den har utformats efter förebild av 8 kap. 44 § aktiebolagslagen. 8 kap. 42 § När styrelseledamöter och den verkställande direktören tillträder sina upp- drag, ska de till föreningens styrelse anmäla förekommande innehav av aktier i bolag inom samma koncern som föreningen. Förändringar i aktieinnehaven ska anmälas inom en månad. Anmälda uppgifter ska utan dröjsmål föras in i en särskild förteckning. För förteckningen gäller bestämmelserna i 6 kap. 2, 5, 6 och 7 §§. Första stycket gäller inte, om anmälningsskyldighet föreligger enligt lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för innehav av vissa finansiella in- strument. Paragrafen motsvarar närmast 6 kap. 5 § i den nuvarande förenings- lagen. Enligt den bestämmelsen ska tillträdande styrelseledamöter och verkställande direktör för införing i aktiebok anmäla sina inne- hav av aktier i aktiebolag inom samma koncern som föreningen. Bestämmelsen syftar bl.a. till att allmänheten ska få insyn i före- tagsledningens aktieinnehav i koncernen. Uppgifterna om aktieinne- hav i exempelvis ett dotterbolag blir offentligt tillgängliga genom att de kommer till synes i aktieboken för detta bolag (se, beträff- ande den bestämmelse aktiebolagslag som har utgjort förebild för bestämmelsen i den nuvarande föreningslagen, prop. 1975:103 s. 373 och SOU 1971:15 s. 207, även i SvJT 1977 s. 556). Bestämmelsen har i förslaget utformats på ett annat sätt som har bedömts tillgodose det aktuella informationsbehovet bättre. Enligt förslaget ska uppgifter om aktieinnehav inte tas in i aktiebok utan föras in i en av föreningen förd förteckning. I fråga om denna förteckning gäller några av förslagets bestämmelser rörande medlems- förteckningen, nämligen bestämmelserna i 6 kap. 2 § om förteck- ningens form, bestämmelserna i 6 kap. 5 § om förteckningens offent- lighet, bestämmelserna i 6 kap. 6 § om arkivering och bestämmel- serna i 6 kap. 7 § om personuppgiftsansvar. Andra stycket överensstämmer med 6 kap. 5 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen. Särskilda bestämmelser för ekonomiska föreningar med värdepapper som är upptagna till handel Hinder för tidigare revisor att vara befattningshavare i föreningen 8 kap. 43 § I en ekonomisk förening vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad gäller följande. Den som har varit revisor i föreningen eller huvudansvarig för revisionen enligt 17 § revisorslagen (2001:883) får inte vara styrelseledamot, verkställ- ande direktör eller ledande befattningshavare av annat slag i föreningen, om det inte har gått han eller hon lämnade revisionsupp- draget. Bestämmelserna i andra stycket gäller även den som har varit huvud- ansvarig för revisionen enligt 17 § revisorslagen (2001:883). Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 4 a § i den nuvarande föreningslagen (se prop. 2008/09:135 s. 157, 158 och 167). 8 kap. 44 § I en ekonomisk förening, vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, gäller följande. Styrelsen ska ha ett revisionsutskott. Utskottets ledamöter får inte vara anställda av föreningen. Minst en ledamot ska vara oberoende och ha redo- visnings- eller revisionskompetens. Föreningen får dock besluta att styrelsen inte ska ha något revisionsutskott, förutsatt att styrelsen 1.fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf, och 2.uppfyller det krav som anges i tredje meningen. ska, utan att det påverkar styrelsens ansvar och upp- gifter i övrigt, 1.övervaka föreningens finansiella rapportering, med avseende på den finan- siella rapporteringen övervaka effektiviteten i föreningens interna kontroll, internrevision och riskhantering, 2.hålla sig informerat om revisionen av årsredovisningen och koncern- redovisningen, 3.granska och övervaka revisorns opartiskhet och självständighet och i det sammanhanget särskilt uppmärksamma om revisorn tillhandahåller föreningen andra tjänster än revisionstjänster, och 4.biträda vid upprättandet av förslag till föreningsstämmans beslut om revisorsval. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 7 och 7 a §§ i den nu- varande föreningslagen (se prop. 2008/09:135 s. 155–157 och 164). Skyldighet att ha revisor med hänsyn till föreningens storlek 9 kap. 1 § En ekonomisk förening ska ha minst en revisor, om föreningen uppfyller minst två av följande tre villkor: 1.medelantalet anställda i föreningen har under de två senaste räken- skapsåren uppgått till mer än 50, 2.föreningens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , 3.föreningens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . En ekonomisk förening ska också ha minst en revisor, om föreningen är moderförening i en koncern och koncernen uppfyller minst två av villkoren i första stycket. Därvid ska fordringar och skulder mellan koncernföretag, lik- som internvinster, elimineras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag liksom förändring av intern- vinst. En förening som vid utgången av ett räkenskapsår har en revisor regi- strerad i föreningsregistret ska alltid ha en revisor som lämnar en revisions- berättelse för det räkenskapsåret. Förslaget innebär att endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor kan vara revisor i en ekonomisk förening (se 9 kap. 15 §). Med revision avses därför, i förslaget, enbart sådan granskning som en sådan revisor utför. Liksom kan föreningen även utse personer som inte är auktoriserade eller godkända revisorer att granska föreningens förhållanden. Efter förebild av regleringen i aktie- bolagslagen benämns emellertid sådana granskare inte revisorer utan lekmannarevisorer. Den granskning som lekmannarevisorer ska utföra regleras i 10 kap. och benämns i förslaget allmän gransk- ning. I vilken utsträckning sådan allmän granskning ska före- komma regleras i 10 kap. I denna paragraf regleras när en ekonomisk förening måste ha en revisor (och därmed också när den måste vara föremål för revision). När så är fallet bestäms av ett gränsvärde, som i sin tur består av tre delvärden. Gränsvärdet överensstämmer med det gränsvärde som intill utgången av avgjorde när en ekonomisk fören- ing måste ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen (se prop. 2005/06:116 s. 115 f.). Om en förening överskrider minst två av de tre delvärdena, ska föreningen alltid ha en revisor (se första stycket). Om föreningen är moder- förening i en koncern, ska gränsvärdet även tillämpas på koncern- nivå; moderföreningen är då skyldig att ha en revisor, om koncernen överskrider minst två av de tre delvärdena (se andra stycket). De föreningar som omfattas av paragrafen måste utse minst en revisor. Föreningen kan alltså välja att ha flera revisorer. Bestäm- melser om detta kan tas in i stadgarna. En sådan stadgebestämmelse kan ange ett bestämt antal revisorer. Men den kan också ange ett visst spann, t.ex. mellan två och fyra revisorer. Inom detta spann kan sedan stämman utse det antal revisorer som den anser vara lämpligt. Innehåller stadgarna inte några bestämmelser om att det ska finnas två eller flera revisorer, kan föreningsstämman ändå utse två eller flera revisorer. Såsom bestämmelserna i första och andra styckena är utformade kan skyldigheten att ha revisor växla från ett räkenskapsår till ett annat. Så kan t.ex. skyldigheten falla bort om antalet anställda i föreningen har minskat från en balansdag till nästa. Vidare kan en förening som frivilligt har valt att ha revisor enligt bestämmelserna i 9 kap. 2 och 3 §§ besluta att det inte längre ska finnas någon revisor i föreningen. Det har dock ansetts att om det finns en revisor i föreningen vid utgången av ett räkenskapsår bör det också finnas en revisor som granskar redovisning m.m. för det räkenskapsåret. Detta har föranlett bestämmelsen i tredje stycket, en bestämmelse som har en direkt motsvarighet i 9 kap. 1 § femte stycket aktiebolagslagen (jfr prop. 2009/10:204 s. 111 f.). Innebörden i bestämmelsen är att, om det vid utgången av ett visst räkenskapsår finns en viss revisor registrerad i föreningsregistret men denne av- går eller entledigas innan någon revisionsberättelse har färdigställts, så måste föreningen utse en ny revisor som kan upprätta en revi- sionsberättelse för det gångna räkenskapsåret. Detta gäller oavsett vad som har bestämts i föreningens stadgar angående revision. I den mån en förening inte är skyldig att ha revisor enligt 9 kap. 1 § och inte heller tillämpar de bestämmelser om frivillig revision som finns i 9 kap. 2 och 3 §§ kommer föreningen inte att bli före- mål för revisorsgranskning i lagens mening. En revisionsliknande granskning kan dock åstadkommas genom att det i föreningen ut- ses en eller flera lekmannarevisorer att utföra allmän granskning en- ligt bestämmelserna i 10 kap. Utgångspunkten i lagen är rentav att en lekmannarevisor ska utses, om föreningen inte har någon revisor (se närmare kommentaren till 10 kap. 1 §). Skyldighet att ha revisor enligt bestämmelser i stadgarna 9 kap. 2 § I stadgarna får det bestämmas att föreningen ska ha en eller flera revisorer även i andra fall än de som avses i 1 §. Av paragrafen framgår att en ekonomisk förening i sina stadgar kan bestämma att föreningen ska ha en eller flera revisorer, trots att den inte är skyldig att ha en revisor enligt bestämmelserna i 9 kap. 1 §. Med revisor avses här endast auktoriserad eller godkänd revisor (se 9 kap. 15 §). En sådan stadgebestämmelse får också till följd att föreningen ska vara föremål för revision enligt lagens bestämmelser. Att en revisor kan utses även om föreningen inte är skyldig att ha en revisor enligt 9 kap. 1 § och även om stadgarna saknar bestäm- melser om revisor framgår av 9 kap. 3 §. Föreningsstämmans rätt och skyldighet att utse revisor även i andra fall 9 kap. 3 § Föreningsstämman får utse en eller flera revisorer, även om föreningen inte är skyldig att ha någon revisor enligt 1 § eller enligt stadgarna. Föreningsstämman ska utse minst en revisor, om 1.förslag om detta framställs på en föreningsstämma där frågan enligt kallelsen till stämman ska prövas, och 2.förslaget biträds av minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller av minst en tredjedel av de på stämman närvarande röstberättigade. I paragrafens första stycke har klargjorts att föreningsstämman kan utse en eller flera revisorer även om föreningen inte är skyldig att ha revisor enligt 9 kap. 1 § och även om stadgarna inte innehåller några bestämmelser om revisorer eller revision. Denna möjlighet har föreningsstämman även om det i stadgarna anges att föreningen inte ska ha några revisorer. – Med begreppet revisor avses i para- grafen endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor (se 9 kap. 15 §). Enligt paragrafens andra stycke är föreningsstämman skyldig att utse minst en revisor, om ett förslag om detta stöds av en med- lemsminoritet av viss storlek. Skälen för detta har redovisats i av- snitt 11.2.2. En revisor måste sålunda utses, om ett förslag om utseende av revisor tas upp i kallelsen till en föreningsstämma och förslaget vid stämman biträds av minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen eller av minst en tredjedel av de röstberättigade på stämman. I praktiken innebär detta att en minoritet av denna stor- lek har möjlighet att framtvinga revision av föreningen. Bestäm- melsen har ingen direkt motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen, vilket givetvis beror på att det enligt den lagen ska finnas revisorer i samtliga ekonomiska föreningar. Den överensstämmer emellertid nära med bestämmelsen i 8 kap. 5 § femte stycket i den nuvarande föreningslagen, där det sägs att till revisor ska utses en auktoriserad eller godkänd revisor, om minst en tiondel av de röst- berättigade begär detta. I stora föreningar kan det vara svårt att nå upp till detta krav på en tiondel av samtliga röstberättigade. Den nya bestämmelsen har därför utformats så att revisor ska utses även om en tredjedel av samtliga röstberättigade på stämman biträder förslaget. Därmed kommer majoritetskraven för detta slag av be- slut att överensstämma med vad som redan enligt den nuvarande föreningslagen gäller för beslut om utseende av minoritetsrevisor (jfr 8 kap. 2 § första stycket i den lagen samt 9 kap. 11 § i för- slaget). Förslaget måste framställas på en föreningsstämma där frågan om utseende av revisor ska behandlas. Vägrar styrelsen att självmant sätta upp ärendet på dagordningen till nästkommande förenings- stämma, kan minoriteten genom utnyttjande av sin initiativrätt enligt 7 kap. 14 § få frågan uppförd på dagordningen. Det är också möjligt för en medlemsminoritet att med stöd av 7 kap. 11 § andra stycket få till stånd en extrastämma för utseende av revisor. För- slaget måste vid den aktuella stämman biträdas antingen av minst en tiondel av samtliga röstberättigade, dvs. av minst en tiondel av såväl närvarande som icke närvarande medlemmar, eller av minst en tredjedel av de på stämman närvarande röstberättigade. I den mån medlemmar har olika rösträtt ska detta inte beaktas. Vinner förslaget om att utse revisor tillräckligt stöd, är det i första hand stämman som ska utse revisor. Vem som utses avgörs enligt de bestämmelser som gäller om val på föreningsstämma (se 7 kap. 33 §) och minoriteten kan alltså inte påfordra att dess kan- didat utses. Om stämman inte utser någon behörig revisor, trots att en tillräckligt stor andel av de röstberättigade begär det, kan emeller- tid minoriteten vända sig till . Det blir då som utser revisor (se 9 kap. 29 §). Utredningen har övervägt om en innehavare av förlagsandelar bör ha en liknande rätt att kräva att det utses en revisor. ningen lämnar dock inte något förslag om detta. Frågan har behand- lats i avsnitt 11.2.2. 9 kap. 4 § För en revisor får det utses en eller flera suppleanter. Bestämmelserna i denna lag om revisor gäller i tillämpliga delar även suppleant. Paragrafen motsvarar i sak bestämmelserna i 8 kap. 1 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. 9 kap. 5 § Revisorn ska granska den ekonomiska föreningens årsredovisning och bok- föring samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Gransk- ningen ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Om föreningen är moderförening, ska revisorn även granska koncern- redovisningen, om en sådan har upprättats, samt koncernföretagens inbördes förhållanden. Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 10 § första och andra styckena i den nuvarande föreningslagen men har anpassats till den utformning som motsvarande bestämmelser numera har i aktie- bolagslagen. 9 kap. 6 § Revisorn ska följa föreningsstämmans anvisningar, om de inte strider mot lag, stadgarna eller god revisionssed. Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 10 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen men har utformats efter mönster av den motsvarande bestämmelsen i 9 kap. 4 § aktiebolagslagen. 9 kap. 7 § Revisorn ska efter varje räkenskapsår lämna en revisionsberättelse till förenings- stämman. Bestämmelser om berättelsens innehåll och den tidpunkt då den ska lämnas till föreningens styrelse finns i 32–40 §§. Om föreningen är en moderförening som är skyldig att upprätta koncern- redovisning, ska revisorn även lämna en koncernrevisionsberättelse enligt 42 §. Paragrafen – som har 9 kap. 5 § aktiebolagslagen som förebild – innehåller allmänna bestämmelser om revisorns skyldighet att avlämna en revisionsberättelse för föreningen och, i förekommande fall, en koncernrevisionsberättelse. Närmare bestämmelser om vad dessa revisionsberättelser ska innehålla finns i 9 kap. 32–40 och 42 §§. 9 kap. 8 § I samband med revisionen ska revisorn till styrelsen och den verkställande direktören framföra de erinringar och de påpekanden som följer av god revisionssed. Bestämmelser om erinringar finns i 43 §. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Mot- svarande bestämmelser finns dock i 9 kap. 6 § aktiebolagslagen. Av god revisionssed, dvs. de normer som gäller för utförande av revision, följer att en revisor kan vara skyldig att framföra syn- punkter på vad han eller hon har iakttagit vid revisionen även om iakttagelserna inte är av det allvarliga slag att de bör föranleda an- märkningar i revisionsberättelsen. Såsom framgår av den här para- grafen kan sådana synpunkter framföras som erinringar eller som påpekanden. Erinringar – som ska framställas skriftligen (se 9 kap. 43§) – bör användas för att lämna synpunkter på förhållandevis allvarliga omständigheter som gäller föreningens internkontroll, redo- visning och förvaltning. Påpekanden – som kan vara såväl skriftliga som muntliga – kan användas för att lämna synpunkter på förhåll- anden som är av mindre allvarligt slag. Tillhandahållande av upplysningar m.m. 9 kap. 9 § Styrelsen och den verkställande direktören ska ge revisorn tillfälle att genom- föra granskningen i den omfattning som revisorn anser är nödvändig. De ska lämna de upplysningar och den hjälp som revisorn begär. Samma skyldigheter har styrelsen, den verkställande direktören och revisorn i ett dotterföretag gentemot en revisor i moderföreningen. Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 11 § i den nuvarande föreningslagen. Hur en revisor utses 9 kap. 10 § En revisor väljs av föreningsstämman, om det inte har bestämts i stadgarna att revisor ska utses på annat sätt. I 11, 12, 29 och 30 §§ finns bestämmelser om att i vissa fall ska utse en revisor. Enligt paragrafens första stycke väljs en revisor av föreningsstämman, om det inte i stadgarna har bestämts att revisor ska utses på annat sätt. Detta överensstämmer i sak med 8 kap. 1 § första stycket andra meningen i den nuvarande föreningslagen. Det har inte ansetts finnas skäl att – såsom i aktiebolagslagen – föreskriva att minst en revisor ska utses av stämman. Lagen ger alltså utrymme för att i stadgarna bestämma att föreningens samtliga revisorer ska utses av ett utomstående organ, t.ex. en centralorganisation eller en kommun. I vissa fall kan revisor utses av . I 9 kap. 11 och 12 §§ finns sålunda bestämmelser om att i vissa fall ska utse kompletterande revisorer, s.k. minoritetsrevisorer respek- tive medrevisorer. är också, enligt 9 kap. 29 och 30 §§, skyldigt att utse revisor i vissa fall där föreningen saknar sådan be- hörig revisor som föreningen enligt lag eller stadgar ska ha. I andra stycket har tagits in en påminnelse om dessa bestämmelser. 9 kap. 11 § Om föreningen har en eller flera revisorer, kan en medlem föreslå att en re- visor som utses av ska delta i revisionen tillsammans med öv- riga revisorer. Förslaget ska framställas på en föreningsstämma där revisorsval ska ske eller förslaget enligt kallelsen till föreningsstämman ska behandlas. Om för- slaget biträds av minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller av minst en tredjedel av de på stämman närvarande röstberättigade och någon medlem ansöker om det hos , ska verket utse en revisor. ska ge föreningens styrelse tillfälle att yttra sig, innan den ut- ser revisor. Beslutet att utse revisor ska avse tiden till och med nästa årsstämma. Paragrafen, som överensstämmer nära med 8 kap. 2 § i den nuvar- ande föreningslagen, ger en medlemsminoritet rätt att få en s.k. mino- ritetsrevisor (i den nuvarande föreningslagen benämnd medrevisor) utsedd. En minoritetsrevisor ska delta i revisionen tillsammans med den eller de revisorer som har utsetts enligt 9 kap. 10 §. Hans eller hennes uppgifter skiljer sig inte från de uppgifter som den ordinarie revisorn har. En grundläggande förutsättning för att bestämmelsen ska kunna tillämpas är att det finns en eller flera på vanligt sätt utsedda revi- sorer i föreningen. Om så inte är fallet, kan en medlemsminoritet enligt 9 kap. 3 § andra stycket begära att föreningsstämman utser en revisor. Om det trots detta inte väljs någon revisor, kan Bolags- verket utse en revisor enligt bestämmelserna i 9 kap. 29 §. Det blir emellertid då inte fråga om någon minoritetsrevisor. Ytterligare förutsättningar för att minoritetsrevisor ska kunna utses anges i andra stycket. En sådan förutsättning är att det finns en tillräckligt stor medlemsgrupp bakom förslaget; antingen minst en tiondel av de röstberättigade i föreningen eller minst en tredjedel av de på stämma närvarande röstberättigade. Förslaget överens- stämmer i denna del med den nuvarande föreningslagen. Därutöver krävs att frågan har behandlats på en föreningsstämma. Genom stämmoförfarandet klargörs om den medlemsgrupp som står bakom förslaget är tillräckligt stor. Även i denna del överens- stämmer förslaget med gällande rätt. Om en tillräckligt stor medlemsgrupp står bakom förslaget, är styrelsen enligt gällande rätt skyldig att göra ansökan hos länsstyr- elsen om att minoritetsrevisor utses. Om styrelsen inte gör detta inom , kan en medlem vända sig till i saken. Förslaget innebär – i överensstämmelse med vad utredningen har föreslagit redan i sitt delbetänkande SOU 2009:37 (se särskilt av- snitt 9 i det betänkandet) – att ansökan inte ska göras hos läns- styrelsen utan till . Förslaget innebär också att en med- lem kan ansöka om att minoritetsrevisor utses så snart förenings- stämman har behandlat frågan, dvs.