sou · GYB355 · 2011-01-01 00:00:00 — 375–376). påverkades i allra högsta grad av nietzscheanska övermänniskoidéer i den här historien. Här finns också ett helt öppet rasistiskt tänkande. Tschandala, som inte hör till de mest lästa Strindbergtexterna, har kommit i nationalutgåvan av . I en annan utgåva från Nordiska förlaget presenteras Tschandala som ett mästerverk av . är en älskad svensk diktare vars diktsamlingar kommer ut i nya upplagor med jämna mellanrum. I diktsamlingen och dragharmonika finns dikten . Den lyder så här: I Kattebohult bor det tattarepack, I Kattebohult bort i Bo, och där är det rackel och snatter och snack och skojareliv, må ni tro. Där hålla de till, de värsta i vårt fögderi – vad prästen och lagen och länsman vill det strunta Boneckerna i. Marginalisering – en konsekvens av antiziganism Den gamle vallackarn gick ännu och slog På vägarna sistlidna vår – till vildskytt och hästtjuv dugde han nog, fast nära . Och käringen hans, som är sjuklig och skral och hiskelig att titta uppå, gick ännu och tiggde och stal, fast knappast hon orkade gå. sitta de hemma i Kattebohult och sköta sitt lönnkrogeri, och alltid är huset av rackare fullt, det hörs, när en går där förbi. Och pojkarna spela och skäras med kniv och vareviga dag, och kvinnfolken föra ett liderligt liv med utskum av alla de slag. Och nog har väl länsman gjort vad han kan att göra på levernet slut – men var gång ett följe ur trakten försvann ett nytt kom ur buskarna ut. Och för Alsterin, en missionspredikant, som vågat sig dit, var det lett – den tjärbrådde de över ryggen grant de äga ej tecken till vett. Vrid rätt den granen, som skapades skack, gör lamm av ulv och lo och folk av Boneckernas rackarepack i Kattebohult bort i Bo. (1962 s. 38–39) Både och uttrycker sig mycket nedlåtande och rasistiskt om resande. De är svenska nationalskalder vars texter finns på alla bibliotek, tillgängliga för alla läsare, och vars böcker kommer ut i ständigt nya upplagor. Gymnasieundervisningen i svensk litteratur behandlar både och , även om just de här citerade arbetena inte står högst på litteraturlistorna. Förutom att de citerade arbetena har stor tillgänglighet innebär det faktum att de författats av nationalskalder att nedsättande omdömen om romer och resande får en slags allmän legitimitet. En modern klassiker av annat slag är och jag . Det är en mustig skildring av original, tjuvar och udda personer i Färs härad runt . Marginalisering – en konsekvens av antiziganism Bokens höjdpunkt är skildringen från såsom händelserna bevittnades av författarens alter ego. På ett tiotal sidor får vi t.ex. en naturalistisk skildring av hur Vallackaren (som i texten omnämns som tattare) kastrerar hingstar. Hästhandlaren är en annan av bokens huvudpersoner och hjälte. Kanske är han resande, men vi får inte veta det säkert. Inte heller få vi veta om själv är resande även om hans mor bedrev skörlevnad med tattare, luffare och andra lösa personer (s. 10). Till skillnad från och skildras flertalet gestalter i berättelsen med humor och sympati. I följande scen skildras ordväxlingen mellan Vallackaren och en lantbruksinspektor: Det kom en liten fin lantbruksinspektor i blankskinnsstövlar och ljusgrå ridbyxor för att övervaka kastreringen av två hästar. Han rynkade näsan, tände en cigarr mot den svåra doften och spetade försiktigt omkring i orenligheten i hålan. Plötsligt började han göra sig till, lade sig i Vallackarens förehavanden och gav ordinationer om lämpligaste tillvägagångssättet. Men det skulle han ha låtit bli. Innan han visste ordet av skrek : –Se opp så ingen blir förargad! och kastade liksom oavsiktligt en stor, blodig köttslamsa rakt på inspektorn. Denne försökte väja, men träffades på låret. Det blev en muntration för åskådarna. Den lille mannen såg på sina ridbyxor. Det såg fult ut och köttslamsan gled ned Han blev mörk i synen, höjde sitt ridspö och röt: –Vet du inte hut, tattare! –Sa du tatter, din djävla Alnarpskorpral? Säj om de en gång till! (1932 s. 206) Inspektorn försvinner snabbt från platsen. Till skillnad från och som intar majoritetssamhällets moralistiska och rasistiska perspektiv, ligger Piratens sympatier snarare med Vallackaren än med inspektorn. Det finns emellertid kortare passager i texten som måste betraktas som mycket nedsättande. Så här låter det: Zigenares tältvagnar, fulla av svarta ungar som ormbon med yngel, rullade långsamt fram. De svartmusikiga körkarlarna svängde sina piskor. Barfota, brokigt klädda kvinnor traskade mellan vagnarna. (1932 s. 160) Piratens bok har filmats och bidrar på sitt sätt att reproducera stereotypa föreställningar och resande och romer. Skildringar från den svenska landsbygden kan knappast undvika att också skildra landsbygdsbefolkningens fattiga, statare, luffare och resande. Marginalisering – en konsekvens av antiziganism fattare har det som centralt motiv, t.ex. , , , , och många andra. skildrar kärlekssagan mellan den svenska riddaren och den romska flickan . Handlingen kan i vissa avseenden påminna om . De unga älskandes kärlek till varandra accepteras inte av deras respektive släkter. Berättelsen är förlagd , vilket i sig är overkligt då det var innan romer de facto anlände till . I boken beskrivs romerna som tjuvaktiga och grymma. Boken hör till den svenska litteraturens klassiker. En upplaga är illustrerad av , liksom för att understryka bokens karaktär av nationell klenod. har också filmatiserats . roman har kanske mer än någon annan bok utgiven på svenska format den stereotypa bilden av romer. 4.2.8Marginalisering, diskriminering och struktur Marginalisering handlar om maktrelationer, definitionsprocesser och interaktioner, samt föreställningar och bilder av den andre. För att förstå marginalisering i hela dess vidd behöver vi analysera makt och maktens framträdelseformer på den övergripande samhällsnivån (legitimitet, auktoritet, styrka, sanktioner m.m.), de interaktiva grupprelationerna som i växelverkan formar bilder av själv och annan (Kwiek 2009), samt de tröga, svårföränderliga föreställningarna och bilderna som finns inne i människors huvuden men som också gestaltas i kulturprodukter. Historiker kallar dessa mentala föreställningar för mentaliteter. En viktig forskningsuppgift är att beskriva och förklara hur dessa mentaliteter uppstår, hur de kommuniceras och hur fördelas inom en befolkning. Maktrelationer mellan majoritetssamhället och minoriteten, interaktiva definitionsprocesser och mentaliteter bildar en social struktur där de olika ingående delarna förstärker varandra. De stereotypa bilderna av romer och resande är invävda i svensk kultur och självförståelse. Marginaliseringsprocesser innehåller alltid inslag av diskriminering. Det kan uttryckas så att marginalisering är ett resultat av eller en produkt av systematisk diskriminering. Diskriminering drabbar alltid individer och på nära håll ser den ut att röra Marginalisering – en konsekvens av antiziganism relationerna mellan enskilda aktörer. Men djupare sett handlar diskriminering om relationer mellan grupper i samhället, och närmare bestämt, föreställda grupper i samhället. Kännetecknande för direkt diskriminering är att en individ (eller flera) som anser sig representera en viss grupp, särbehandlar andra individer som han/hon/de uppfattar är representanter för en annan grupp. avser vi med diskriminering sådan behandling som är till nackdel för den grupp som särbehandlas. Vanligen har olika grupper motsatta uppfattningar om vad som utgör diskriminering i en given situation, om vilken part som gynnas eller missgynnas och om vad som är jämlikhet och rättvisa i sammanhanget. Handlar rättvisa om jämlikhet i behandling eller om jämlikhet i resultat? Enligt en uppfattning innebär jämlikhet samma behandling. Jämlikhet i resultat innebär å andra sidan att specifika och riktade åtgärder får sättas in för att stödja grupper som är eftersatta i något avseende. Riktade stödinsatser som kommer en grupp till del så att den gruppen ska uppnå jämlikhet i resultat kan uppfattas av en annan grupp som inte åtnjuter det här stödet så att just den missgynnas. finns någon tredje position utanför systemet som de inblandade parterna accepterar som opartisk och objektiv. Ett problem med kompensatoriska program är att de praktiskt taget alltid åtföljs av motreaktioner och polarisering i stället för ett närmande mellan grupperna. Den vetenskapliga litteraturen om diskriminering är omfattande. I litteraturen återfinns ofta distinktionen mellan personlig (individuell) diskriminering och institutionell (institutionaliserad) diskriminering. Med individuell diskriminering avses situationen där den diskriminerande förövaren, ensam eller tillsammans med andra, särbehandlar någon person utifrån den här personens egenskaper, identitet eller kategoritillhörighet. Institutionell diskriminering rör en situation där en institution eller organisation hålls ansvarig för särbehandlingen. Institutionell diskriminering kan bero på att regler eller föreskrifter som gäller för en institution avsiktligt eller oavsiktligt får diskriminerande konsekvenser. Vid analyser av institutionell diskriminering är det således viktigt att skärskåda regelsystemens organisatoriska förankring, syften och grund. Medan psykologiska motiv (hotkänslor, otrygghet, oresonliga antipatier, identitetsprocesser) ofta anförs som skäl till individuell diskriminering anses grunden till institutionell diskriminering vara vinstintressen, ekonomisk rationalitet, byråkratiskt effektivitet och liknande. Marginalisering – en konsekvens av antiziganism Vid sidan av dessa två diskrimineringsbegrepp har även strukturell diskriminering diskuterats . Vad menar vi då med struktur? Enligt en traditionell sociologisk förståelse har samhällsstruktur med grundläggande normer att göra, med människors samhandlingar och förväntningar om samhandlingar. Enligt en annan sociologisk tolkning handlar samhällsstruktur om samhällets sociala skiktning. I ett samhälle med låg social mobilitet är samhällsstrukturen mera fastlåst. Båda tolkningarna av samhällsstruktur är relevanta för att förstå strukturell diskriminering. Även följande områden har avgörande betydelse för samhällsstrukturen och kan vara av betydelse för att förstå strukturell diskriminering: Den politiska strukturen – konstitution, demokrati, parlamentarism. Lagar och samhällets regelsystem (rör bl.a. frågor om äganderätt). Tidens och rummets sociala organisation (gränser och rum). Samhällets distributionsmekanismer (beskattning, arbetets ideologi). Principer för beslutsfattande (ekonomisk rationalitet). Rent allmänt avser begreppet struktur inbördes relationer och sammanhang som råder mellan delarna i en helhet, alltså det sätt på vilket en helhet är uppbyggd av sina element. Det är ett slags ordnat ramverk och regelverk som bär upp någonting, eller som innesluter någonting. Struktur kan handla om både det yttre skalet och den inre ordningen. I en viktig mening handlar således struktur om begränsningar. Social struktur är komplext, och strukturell diskriminering är följaktligen också komplext. Det är emellertid vad marginaliseringsprocesser ytterst handlar om. Marginalisering – en konsekvens av antiziganism