sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Både kvinnor och män med utländsk bakgrund valde således i större ut- sträckning nationella program som är studieförberedande, och i min- dre utsträckning yrkesförberedande program. Elever med utländsk bakgrund tenderar också att välja mindre könsstereotypt än elever med svensk bakgrund. (Det är dock en högre andel av elever med ut- ländsk bakgrund som inte fullföljer gymnasiestudierna, se vidare nedan). beslutade att ställa sig bakom regeringsproposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). I och med detta införs en ny gymnasieskola från och med höstterminen Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . Den stora skillnaden mot den nuvarande gymnasieskolan är att det blir en tydligare uppdelning mellan yrkesprogram och högskole- förberedande program. Vidare blir historia ett obligatoriskt ämne på alla program, de specialformade programmen avvecklas och de lokala kurserna försvinner. Slutligen kommer gymnasieutbildningen att av- slutas med en examen. Vi anser att det är viktigt att regeringen löpande utvärderar stör- re reformer inom skolans område utifrån ett genusperspektiv. I be- tänkandet (SOU 2008:27) som föregick propositionen, förde ut- redaren följande resonemang: Inledningsvis finns skäl att påpeka att gymnasieskolan och konstruk- tionen av programmen enligt min bedömning inte kan lösa problemen med den sneda könsfördelningen i dagens gymnasieskola. [] Detta betyder inte att programstrukturen i gymnasieskolan saknar betydelse och jag har lagt förslag som jag bedömer kommer att påverka jäm- ställdheten i positiv riktning. I flera av de nya programmen bedömer jag att könsfördelningen kommer att bli mer jämn än , särskilt gäl- ler det för det nya Programmet för Ledarskap och Friskvård. Det återstår att se om utredaren får rätt i sitt förmodande om att den nya programstrukturen kommer att leda till att jämställdheten påverkas i en positiv riktning. väljer en något högre andel poj- kar än flickor yrkesprogram (skillnaden är knappt 7 procenten- heter). I den nya gymnasieskolan kommer därför sannolikt en stör- re andel pojkar att välja gymnasieprogram och kombinationer av ämnen där det redan från början står klart att programmet inte ger behörighet till högskolestudier. Så långt kan man alltså befara att den nya gymnasieskolan kommer att förstärka obalansen bland nybörjarna på högskolan. Å andra sidan vet vi att omkring en fjär- dedel av samtliga elever inte fullföljer gymnasieskolan, med en övervikt av unga män motsvarande . För den som inte fullföljt gymnasieskolan är arbetsmarknaden kärv. Det är svårt att sia om vilken påverkan det nya gymnasiet får på flickors och pojkars val av gymnasieprogram, och i förlängningen vilka konse- kvenserna blir för könsbalansen inom olika sektorer i arbetslivet och bland nybörjarna på högskolan. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. I diagrammet nedan som bygger på statistik från , redo- visas förändringar i gymnasieskolan . De nationella programmen är indelade i fyra grupper. I grupp ett ingår alla yrkes- inriktade program där kvinnor är i majoritet. I grupp två finns yrkes- program där män är i majoritet. Den tredje gruppen innehåller de studieförberedande programmen och slutligen i grupp fyra finns det individuella programmet. Diagram 4.2 Fördelning av kvinnor och män på olika grupper av gymnasieprogram - BF, ES, HP, HV, LP, NP, MP och OP - BP, EC, EN, FP och IP - NV, SP, TE och IB Källa: , egen bearbetning. För information om förkortningarna se föregående tabell. Unga män dominerar kraftigt på de program som är manligt kodade. En annan iakttagelse är att det har hänt väldigt lite med könsfördel- ningen inom gymnasieskolans olika program . En något större andel kvinnor väljer studieförberedande program jämfört med . Däremot är det en mindre andel män som läser kvinnligt kodade program än . De könstraditionella studievalen hos unga män har alltså förstärkts nå- got . Detta trots att frågan har varit aktuell och trots att skolan har ett tydligt uppdrag att verka för jämställdhet i sin läroplan. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . Läroplanen för gymnasieskolan betonar att skolan ska uppmuntra att eleverna utvecklar sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt. Det är intressant att studera hur avhopp och byten ser ut för kvinnor och män i gymnasieskolan. Avhopp och byte på gymnasieskolans kvinnoprogram läsåret Grupp 1 – Program där kvinnor utgör av eleverna - s.k. kvinnodominerade program Barn- och fritid (BF) Estetiska (ES) Handels- och adm. Hantverk (HV) Hotell- och rest. Livsmedel (LP) Medie (MP) Naturbruk (NP) Omvårdnad (OP) I diagrammet redovisas de program där kvinnor är i majoritet med av eleverna. För samtliga av dessa program gäller att det är vanligare att män avbryter sina studier. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. Avhopp och byte på gymnasieskolans mansprogram läsåret Grupp 2 – Program där män utgör av eleverna - s.k. mansdominerade Bygg (BP) El (EC) Energi (EN) Fordon (FP) Industri (IP) Ett omvänt mönster ser vi på gymnasieskolans mansdominerade- program – alltså där männen utgör av eleverna. De allra flesta som ångrar sitt val till dessa program är kvinnor. (Stati- stiken för el- respektive energiprogrammet ska tolkas med vetskapen att det är väldigt få kvinnor som studerar vid dessa program). Tabell 4.5 Avbrott och byte på gymnasieskolans studieförberedande program /09 Grupp 3 – Studieförberedande program Naturvetenskap (NV) Samhällsvetenskap (SP) Teknik (TE) Baccalaureate (IB) Individuella program (IV) Inom de studieförberedande programmen finns det inga större skill- nader mellan könen när det gäller byte och avhopp. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att elever som valt köns- otraditionellt till gymnasiet hoppar av i större utsträckning är andra elever. Detta är ingen ny kunskap, utan något som har uppmärk- sammats tidigare av (se t.ex. , 2006). Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . Vi bedömer att många av de skolor eller de program där kvinnor och män valt otraditionellt inte har haft beredskap för att ta emot elever som valt könsotraditionellt. Det är således viktigt att det görs en planering för hur dessa elever ska tas emot på ett bra sätt. Betyg och antagningen till gymnasieskolan Eftersom utbudet av platser på gymnasieskolan inte helt överens- stämmer med efterfrågan sker en urvalsprocess grundad på elevernas slutbetyg från . Flickor har som grupp högre genomsnittlig betygspoäng (SOU 2009:64). Andelen elever med minst betyget Godkänt i alla ämnen var bland flickor och bland pojkar (webbplats). Vi redovisar i vårt delbetänkande (SOU 2009:64) ett antal alter- förklaringar till varför flickor presterar bättre än pojkar i skolan (se även SOU 2010:51 och 2010:52). Diagram 4.3 Andelen flickor respektive pojkar som får MVG på nationella provet respektive slutbetyget – ( %) MVG Prov MVG Betyg MVG Prov MVG Betyg MVG Prov MVG Betyg MVG Prov MVG Betyg MVG Prov MVG Betyg MVG Prov MVG Betyg Fler elever av båda könen får betyget Mycket väl godkänt (MVG) i sitt slutbetyg i ämnena svenska, engelska och matematik än vad som skulle bli fallet om enbart resultaten från de nationella proven Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. skulle ligga till grund för betygen. Däremot är skillnaden mellan andelen med betyget MVG och motsvarande provresultat större för flickor än för pojkar – flickors betyg är alltså högre i relation till provresultaten. redovisade ett uppdrag från regeringen gällande skillnaden mellan betygsresultat och resultat på nationella prov i årskurs 9 (2010b). har inte analyserat eventuella könsskillnader. När det gäller skillnader mellan natio- nella prov och betyg skriver följande: Proven prövar inte alla mål i kursplanen, de prövar inte heller alla mål lika mycket och det är olika uppgifter i proven . Proven är därmed inte exakta mätinstrument och är därför svåra att jämföra . En större variation mellan åren är därför förväntad för proven jämfört med slutbetygen. Eftersom inte alla mål prövas i de nationella proven kan proven inte ses som examensprov. I hur hög grad ett nationellt prov ska påverka betygssättningen finns inte reglerat utan läraren bestämmer själv hur hon eller han ska tolka att det nationella provets resultat ska vara ett stöd för betygsättningen. Stor avvikelse mellan provbetyg och slutbetyg kan vara tecken på att skolan eller huvudmannen behöver granska arbe- tet med betygssättning. Men mycket god överensstämmelse kan också vara en signal på att analyser av betygssättningen behöver göras. Enligt läroplanen ska all tillgänglig information om elevens kunskaper utnytt- jas vid betygssättningen och en allsidig bedömning av elevens kun- skaper göras. Det är därför av största vikt att den enskilda skolan för en intern diskussion om sin betygssättning med utgångspunkt från elevernas visade kunskaper och resultaten från de nationella proven. Det är alltså inte meningen att endast resultaten från de nationella proven ska ligga till grund för betygen. Betygsunderlaget ska vara bredare än så. Skolinspektionen har på regeringens uppdrag kontrollrättat nationella prov (U2009/4877/G). Inspektionen konstaterar att det finns både skolor som rättar för positivt och skolor som rättar för negativt. Myndigheten skriver i sin rapport att det är oroande uti- från ett likvärdighetsperspektiv att bedömningen av elevens presta- tion på proven så tydligt är kopplad till vilken lärare som gör be- dömningen. Efter genomfört uppdrag har Skolinspektionen fått ett tilläggsuppdrag av regeringen, där kön ska vara en variabel vid ana- lysen i samband med kontrollrättningen. Skolinspektionen publicerade en granskning av likvärdigheten i betygssättningen (2010b). I rapporten pekar in- spektionen på att sex av tio elever i en elevenkät anser att läraren Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . betygsätter annat än de faktiska kunskaperna. Eleverna anger att ordning och uppförande och närvaro är faktorer som vägs in vid be- tygssättningen. Detta strider, som Skolinspektionen påpekar mot de riktlinjer för betygssättning som har tagit fram. Rap- porten har inget köns- eller genusperspektiv. Det finns alltså sammanfattningsvis ingen undersökning eller statistik som kan belägga tesen om att pojkar diskrimineras i dagens betygssättningssystem. Vi menar att det är angeläget att kommande undersökningar om betygssättning och rättning av nationella prov från Skolinspektionen och sker med ett köns- och genusperspektiv. En elev som har betyg från ett nationellt yrkesprogram som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng har grundläggande behörighet till hög- skolan om eleven har godkända betyg som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng. I de godkända betygen måste det ingå betyg i kärn- ämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. I diagrammet nedan visas hur den grundläggande behörigheten har förändrats och fördelat på kön. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. Elever med grundläggande behörighet för högskolan 1999/2000 2000/2001 2001/2002 2002/2003 2003/2004 2004/2005 2005/2006 2006/2007 2007/2008 2008/2009 Diagrammet visar andelen kvinnor och män som fått slutbetyg och som lämnat gymnasieskolan med grundläggande behörighet till högskolestudier. Fler kvinnor än män med slutbetyg har uppnått grundläggande behörighet för studier på högskolan. Antalet elever med slutbetyg som har uppnått kraven för grundläggande behörighet har ökat för både kvinnor och män. /97 hade av alla kvin- nor och av alla män grundläggande behörighet. /09 hade andelarna ökat till respektive . Här kan nämnas att det utöver den grundläggande behörigheten även kan krävas särskild behörighet för att komma in på högskolan. Därutöver kan ett urval tillämpas som bygger på betyg eller på re- sultat på högskoleprovet. Kvinnors och mäns representation bland nybörjare i högskolan Antalet studenter vid högskolan har ökat , det gäller för både kvinnor och män. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . Tabell 4.6 Antalet studenter på högskolan och andelen högskolenybörjare, uppdelat på kön och läsår Källa: SCB. /00 var kvinnor av samtliga studenter på högskolan. var motsvarande andel . /00 var andelen kvinnor bland nybörjarna , medan andelen kvinnor bland nybörjarna var /09. Kvinnorna är alltså fler på högskolan, och mönstret är stabilt . Av årgång 1968 hade av kvinnorna och av männen påbörjat högskolestudier efter avslutat gymna- sium. Motsvarande andelar för födda var av kvin- norna och av männen. Ökningen har alltså varit störst bland kvinnorna (17 jämfört ). I årsredovisning för skriver myndigheten: Att kvinnorna är fler än männen bland högskolenybörjarna är inget nytt fenomen. Så har mönstret sett ut /78. var emellertid mönstret det omvända – männen var fler än kvin- norna, och skillnaden ökade stora studenttillström- ning. högskolereform kom att ändra mönstret. Vissa utbildningar som inte definierats som högskoleutbildning fördes då in i högskolan. Flera av dessa utbildningar var kraftigt kvinnodominerade och hade dessutom ett stort antal studenter. Det gällde till exempel medellånga vårdutbildningar och lärarutbildningar. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. reform har kvinnorna varit i majoritet bland studenterna i högre ut- bildning, och har skillnaden förstärkts. Ungefär hälften av alla studenter läser på en fristående kurs (49 pro- cent), näst vanligast är ett program som leder till en yrkesexamen (). Det är samma rangordning både hos kvinnor och hos män. Det största programmet är lärarprogrammet där 10 600 stu- denter började under /09. Det var nästan dubbelt så många som på civilingenjörsprogrammet som kommer på andra plats med 5 990 studenter nybörjare. Om vi delar upp statistiken gällande nybörjarna utifrån kön ser fördelningen ut så här på de största programmen. Tabell 4.7 Andelen kvinnor och män på de största yrkesexamensprogram /09 Källa: SCB. Det är tydligt att det precis som i gymnasieskolan finns stora skill- nader mellan könen när det gäller vilka program studenterna antas till. Av de största yrkesexamensprogrammen är det bara tre som har jämn könsfördelning (civilekonom, jurist och läkare), två har en klar Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . manlig majoritet (högskole- respektive civilingenjörsprogrammet) och övriga åtta har en klar kvinnlig majoritet. Det har skett förändringar i könsfördelningen inom många längre yrkesexamensprogram på högskolan (, 2008). Tabell 4.7 Förändring av andelen kvinnor på olika yrkesexamensprogram – 2007. En stjärna (*) innebär att programmet inte fanns det aktuella året Andel kvinnor (%) Andel kvinnor (%) Andel kvinnor (%) Det är allt fler längre program som har en övervägande majoritet kvinnliga studeranden. /79 var kvinnor i majoritet på 7 av 12 längre program, medan /07 var dominerade kvin- nor antalsmässigt på 9 av 13 program. Det enda program ovan där kvinnorna har minskat sin andel är psykologprogrammet, men där de är i majoritet. Högskolan påminner på många sätt om gymnasieskolan: De fle- sta utbildningar är könsuppdelade. man blicken blir också ett annat mönster tydligt. har något hänt som gör att kvinnor har valt att studera på flera program som var manligt kodade. Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. några ord om könsfördelningen på lärarutbildningarna: Lärarutbildningen har förändrats och i samband med detta har olika examina tillkommit och andra avveck- lats. Det är därför svårt att analysera könsfördelningen . Av de fyra större examina som fanns för utbildningsområdet var könsbalansen följande. Av de som läste till en barn- och ungdomspedagogisk examen var kvinnor, för lärare i lägre årskurser var kvinnor, för äldre årskurser och för gymnasielärare . Detta kan jämföras med dagens lärarexamen som i me- deltal haft kvinnor. Förutom de ovan nämnda examens- formerna fanns det tidigare en rad olika mindre examina som var mer yrkesspecifika. Det finns stora könsskillnader när det gäller utbildningsval – det gäller hela vägen från språkval via programvalen till gymnasieskolan och upp till högskolans grundutbildningar. Trots att skolan länge har haft ett uppdrag att försöka bryta traditionella könsroller och könsmönster, har mycket lite skett inom detta om- råde i och i gymnasieskolan. När det gäller gymnasie- skolan kan man till och med se att de könstraditionella valen för- stärkts något. De unga kvinnorna har visserligen gjort några insteg på manligt kodade program, men de unga männen verkar välja mer könstraditionellt . Alla elever har rätt till professionell rådgivning av en utbildad studie- och yrkesvägledare. En bra studie- och yrkesvägledning kan stödja och få elever att våga följa sitt egen intresse i samband med gymnasievalet, och därmed utgöra en motvikt till slentrianmässiga och könsstereotypa val. Tilläggas bör att det kan antas att föräld- rarnas värderingar och ambitioner för sina barn också i hög grad påverkar elevernas utbildningsval. När man letar orsaker och möjliga åtgärder till de könsstereo- typa valen är det dock viktigt att inte bara fokusera på valen utan också hur de eleverna har det på de program de väljer. har redovisat flera exempel på unga kvinnor som känner att de får en sämre behandling än sina manliga klasskamrater på manligt ko- dade program. Det finns också exempel på att unga män som valt kvinnligt kodade gymnasieprogram blir öppet hånade av andra Jämställdhetsperspektiv på elevernas val . elever (se till exempel , 2009a). Sådana händelser påver- kar naturligtvis den enskilda eleven och hur han eller hon trivs på sitt program. Ett val som sker tidigt kan få effekter . Att en elev som av livet på högstadiet till exempel väljer bort främmande språk kan få till resultat att han/hon får det svårare att komma in på högskolan. Det är antagligen inte alltid uppenbart varken för elever eller elevernas vårdnadshavare vilka de mer lång- siktiga effekterna kan bli av dessa val. Det är angeläget att regeringen och de berörda myndigheterna löpande följer upp hur den nya gymnasiereformen påverkar flickors och pojkars val till gymnasieskolan och högskolan. Bland annat bör betydelsen av att det blir en tydligare uppdelning mellan yrkespro- gram och högskoleförberedande program följas upp ur ett jäm- ställdhetsperspektiv. En majoritet av dem som studerar inom högskolan är kvinnor. Att det är fler kvinnor än män på högskolan är inte förvånande, eftersom det finns en större andel kvinnor än män som har grund- läggande behörighet för studier på högskolan – skillnaden är om- kring . Förutom att fler kvinnor än män har grundläggande behörighet har även kvinnor bättre betyg med sig från gymnasieskolan. När det gäller val av olika program inom högskolan känner vi igen vissa mönster från gymnasieskolan. Högskolan är präglad av tydliga könsuppdelade mönster. En del program läses nästan enbart av kvinnor (till exempel barnmorskeutbildningen där nästan 100 pro- cent är kvinnor) andra är tydligt manligt präglade (till exempel ingen- jörsutbildningarna). Ser vi bara på utvecklingen har ganska lite hänt inom högskolan. Däremot på har vi sett hur en del längre yrkesutbildningar har fått en kraftigt ökad andel kvinnor. några ord om arbetsmarknaden: var det vanligare med heltidsarbete bland ungdomar, något som krisen ett tiotal år senare kom att förändra helt. är det nästan omöjligt för ungdomar att få ett arbete direkt efter högstadiet. som kraven på utbildning har ökat är det fler unga som går ut gymnasiet utan godkända betyg. Etableringsåldern, den tid när unga beräknas kunna försörja sig själva genom förvärvsarbete och ha en egen bo- stad, ökade från till nära –2000. För de ungdomar som inte kan få arbete och inte har behörighet till högskolan återstår inte många alternativ (Bremberg & , under Jämställdhetsperspektiv på elevernas val .. utgivning, refererad i SOU 2010:80). Det är alltså viktigt att ung- domar klarar av att fullfölja sina gymnasiestudier. Antal elever som började gymnasieskolan , och som har fullföljt utbildningen inom tre eller ligger på totalt för flickor (svenska, utländska) och för pojkar (svenska, utländska). Utländsk är här kategoriserat som en person som är född utomlands eller person som är född i men har två utlands- födda föräldrar (SCB, 2010). 5Jämställdhetsperspektiv på särskilt stöd och special- pedagogiska insatser Delegationen föreslår regeringen att: ge i uppdrag att, i samråd med Specialpedagogiska skolmyndigheten och Skolinspektionen, med ett genusper- spektiv, utreda och analysera orsakerna, omfattningen, inrikt- ningen och könsfördelningen när det gäller samtliga former av särskilt stöd som ges till elever i . Inom ramen för uppdraget bör förutsättningarna för att bygga upp en nationell statistik inom området utredas. ge Skolinspektionen i uppdrag att granska de utredningar som ligger till grund för beslut om särskilt stöd samt det åtgärdsprogram som blir följden av dessa utredningar. Upp- draget kan ges som ett tilläggsuppdrag till det pågående upp- draget att granska kommuners rutiner för utredning inför mottagande i särskolan (U2010/4860/G). Delegationens bedömning: Det finns anledning att allmänt analysera hur skolornas specialpedagogiska insatser påverkas av föreställningar om genus och kön. I det här kapitlet diskuteras specialpedagogiska frågor i relation till jämställdhet och flickors och pojkars lika rätt till särskilt stöd. Pojkar får insatser i större utsträckning än flickor. Varför är det så? Pockar pojkarnas oftast mer utagerande och störande beteende på insatser medan flickornas behov av stöd inte uppmärksammas eller tillgodoses? Vi anser att denna fråga bör utredas närmare. Jämställdhetsperspektiv på särskilt stöd och specialpedagogiska insatser 5.1Varför specialpedagogik och jämställdhet? Specialpedagogisk verksamhet kan ses som ett samlingsbegrepp för en rad olika insatser som ytterst syftar till att elever i skolan ska klara målen i skolan. Syftet regleras i skollagen (2010: 800). När en elev riskerar att inte klara målen har barnen rätt till särskilt stöd enligt skollagen, och skolan är skyldig att tillhandahålla särskilt stöd när en utredning visar att en elev har behov av det. Vilken omfattning och vilken form det särskilda stödet ska ha regleras inte i lag och för- ordning, utan detta är upp till kommuner och skolor att bedöma. Ytterst är rektor ansvarig, och elevhälsoteam på varje skola är involv- erade i processen. Även om det finns knapphändig information om svenska för- hållanden, vet vi att det i t.ex. finns skillnader mellan pojkar och flickor när det gäller s.k. specialundervisning (Kuusi, Jakku- Sihvonen & Koramo, 2009). Specialundervisning ges i till elever med inlärnings- eller anpassningssvårigheter som bedöms behöva specialundervisning på deltid. Vi betraktar insatser om sär- skilt stöd som den svenska motsvarigheten. Med hjälp av special- undervisningen anser man i att man kan förbättra elevens förutsättningar för inlärning och förebygga att problemen inom olika inlärningsområden blir större. Specialundervisning på deltid ges ofta för läs- och skrivsvårigheter eller som talundervisning, och den kan ges för studier i ett eller flera läroämnen. Målen och inne- hållet för specialundervisning på deltid anknyts till den övriga under- visningen som eleven får (Utbildningsstyrelsen i ). När man analyserar statistiken för de finländska eleverna visar det sig att dubbelt så många pojkar får del av denna specialunder- visning. Jämförbara erfarenheter redovisas från . (Ofsted, 2010) I fick 45 995 elever specialundervisning i den finländska . Av dem var 31 147 pojkar och 14 848 flickor, vilket motsvarar av alla flickor och av alla pojkar i i . I var motsvarande andelar i (primary school) flickor och pojkar samt i gymnasiet (secondary school) pojkar och flickor. De orsaker till specialundervisning som anges i den finländska statistiken är bland annat utvecklingsstörning, olika neuropsyko- logiska diagnoser samt olika funktionshinder.