sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — En möjlig förklaring som framhålls i rapporten är att dessa rättigheter kan upplevas som kontroversiella och att deras innebörd, rättsliga ställning och tillämpning därför kan anses svåranalyserad. Situationen för forskning om diskriminering i allmänhet och om annan diskriminering än könsdiskriminering bedömdes som likartad. redovisning pekar också på en annan lucka i forskningen av mer principiell betydelse. Det rör forskning om relationen mellan mänskliga rättigheter och det omgivande sam- hällets utveckling. Som exempel nämns frågor om skillnader i grundvärderingar hos befolkningen och olika tolkningar av mänsk- liga rättigheter, liksom hur olika rättigheter påverkas av utveck- lingen inom ekonomiska, medicinska och tekniska områden. Den offentliga forskningsfinansieringen sker dels genom anslag direkt till universitet och högskolor, dels genom anslag till forsk- ningsråd och sektorsforskningsmyndigheter. Därutöver finns ett antal forskningsstiftelser som förvaltar offentliga medel. menar att det inte finns anledning att kon- centrera forskningen om mänskliga rättigheter, utan att samverkan mellan existerande miljöer i stället bör öka för att åstadkomma tvär- och mångvetenskapligt samarbete. Det finns också ett behov av att stödja mer seniora forskares verksamhet och att uppmuntra forskning inom försummade områden. För att få till stånd denna förändring förespråkar Vetenskaps- rådet: -Post-doktorala tjänster för att öka utbytet mellan olika miljöer. -Forskarassistenttjänster för att möjliggöra substantiella forsk- ningsinsatser efter disputationen. -Doktorandtjänster inom underrepresenterade områden. -Ett allmänt forum för diskussion av mänskliga rättigheter med särskilt fokus på gränsområden mellan juridik och andra områden. Dessa fyra åtgärder kan enligt bäst genomföras genom att ett forskningsprogram inrättas med medel som utlyses för institutioner, fakulteter eller universitet, snarare än till enskilda forskare. På så sätt menar man att man vid bedömningen bättre kan ta hänsyn till hur förslagen gynnar forskningen om mänskliga rättigheter nationellt. förespråkar att tvärvetenskaplig forskning ska främjas då sådan forskning saknas inom området mänskliga rättigheter. I regeringens forskningsproposition framför regeringen att forskning om de mänskliga rättigheterna och demokratiutveckling är viktig inom det utrikespolitiska området, t.ex. i förhållande till frågor om global säkerhet, välstånd och utveckling.222 I avsnittet om det civila samhället, demokrati, integration och jämställdhet m.m. sägs vidare att forskning om diskriminering, mänskliga rättig- heter och nationella minoriteter är viktig, bl.a. i syfte att utveckla kunskapen om hur mänskliga rättigheter kan främjas och diskrimi- nering motverkas. Regeringen hänvisar här till kartläggning av svensk forskning om mänskliga rättigheter och påpekar att enligt denna är de flervetenskapliga insatserna på områ- det begränsade och forskningen koncentrerad till det juridiska området.223 har inte fått något uppdrag om forskning om mänskliga rättigheter som motsvarar myndighetens förslag från 2008/09:50, s. 233 ff., bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation, s. 240. Däremot hanterar bl.a. ett femårigt program om strategisk grundforskning i demokrati och offentlig förvalt- ning, omfattande . Inom ramen för pro- grammet, som inleddes , har individuella projekt om mänskliga rättigheter finansierats med inriktning på mänskliga rättigheter i eller mer generellt.224 En genomgång av databasen , som innehåller referenser till de forskningspublikationer som finns registrerade i ett trettiotal svenska lärosätens publiceringsdatabaser, visar att situationen som pekade ut i sin rapport kvarstår. Det kan dock finnas brister i dessa databaser så att publikationer som tar sin utgångspunkt i mänskliga rättigheter inte finns registrerade, eller inte är sökbara på begrepp som rättighet, mänskliga rättigheter, rights eller human rights. Vid undersök- ningstillfället fanns det totalt 34 så kallade referee- granskade publikationer om mänskliga rättigheter, liksom 177 publikationer som rubricerats som övrig vetenskaplig publika- tion. Hit räknas avhandlingar, bokkapitel, rapporter, hela antolo- gier, recensioner, konferensbidrag etc. Publikationerna inom det juridiska området dominerar stort. Av de totalt 211 publikationerna i SwePub är från det juridiska området, från statsvetenskap och från freds- och utvecklingsforskning. Även övriga publikationer är från området samhällsvetenskap/humaniora. Det är också tydligt att dessa publikationer främst behandlar medborgerliga och politiska rättigheter. Endast ett tjugotal av publikationerna har ett svenskt fokus. slutsats att forskningen främst koncentre- ras på avhandlingar, tidskriftsartiklar och antologier verkar också fortfarande vara korrekt. Av de över 26 000 doktorsavhandlingar som finns i SwePub behandlar en bråkdel (cirka en promille) explicit mänskliga rättig- heter. En närmare genomgång av dessa visar att drygt hälften är avhandlingar i juridik, medan de andra kommer från statsvetenskap, freds- och utvecklingsforskning, religionsvetenskap, socialantropo- logi, m.m. Majoriteten av avhandlingarna behandlar rättssystem 224 Regleringsbrev för avseende , dnr U2009/7241//F, s. 5, samt (bl.a.) , dnr 2007-7294 och 2009-1319. internationellt eller inom EU, företags samhällsansvar eller olika internationella exempel som t.ex. , , , och . Knappt en femtedel har ett uttalat fokus på . En genomgång av de databaser som forskningsråden Veten- skapsrådet, för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS) och har över forskningsanslag som har beviljats indikerar dock att en förändring tycks vara på väg. Denna förändring kan skönjas både vad gäller ämnesval och rättighetsfokus. Av de drygt 60 projekt som i titel, sammanfattning, populärsammanfattning och/eller slutredovisning nämner mänskliga rättigheter eller rättigheter är blandningen av ämnesområden jämnare än bland publikationerna i SwePub. Omfattningen av de externa anslag som forskare beviljats efter ansökan speglar dock inte den existerande forskningen fullt ut, eftersom en del forskning om mänskliga rättigheter också finansieras inom ramen för universitetens egna anslag. Hälften av de forskningsfinansierade projekten inriktas helt eller delvis på , vilket kan sägas peka på ett ökat intresse för forskning med nationellt fokus. Det finns fortfarande en viss dominans för forskning som närmast relaterar till medborgerliga och politiska rättigheter men även här kan en förändring ses. Det är dock långt ifrån samtliga av dessa projekt som tycks använda mänskliga rättigheter som ett analysredskap. En del projekt hänvisar enbart till konventioner om mänskliga rättigheter som en bakgrund som ger ökad vikt åt deras projekt, medan andra mer explicit undersöker hur olika rättigheter eller hela människorättsidén omvandlas till praxis, relaterar till samhällsattityder osv. Finansiering av forskning om de mänskliga rättigheterna De direkta anslagen till universitet och högskolor har främst gått till forskning genom doktorandtjänster eller nedsättning för forskning i tjänsten för docenter och professorer. Det finns dock frihet för universitet och högskolor att göra strategiska forsknings- satsningar utifrån sina prioriteringar. De största svenska forskningsråden är , Forsk- ningsrådet för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS), Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhällsplanering (Formas) samt Verket för innovationssystem (). är den i särklass största finansiären. Rådet har i uppdrag att utveckla och finansiera grundforskning av högsta kvalitet inom alla veten- skapsområden och ska särskilt främja mång- och tvärvetenskaplig forskning. FAS stöder forskning inom områdena arbetsmarknad, arbetsorganisation, folkhälsa, arbete och hälsa, välfärd och social- försäkring, omsorg och sociala relationer. Formas främjar grund- forskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. utvecklar effektiva inno- vationssystem och finansierar behovsmotiverad forskning. Utöver ovanstående forskningsfinansiärer finns det en bety- dande krets statliga myndigheter som både finansierar och bedriver egen forskningsverksamhet inom områden med relevans för mänskliga rättigheter som t.ex. , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och Försäkrings- kassan. Denna forskning ska motiveras utifrån en viss samhälls- sektors eller näringslivssektors behov av kunskap för att främja vissa ändamål. Det satsas även på forskning och utveckling inom landsting och till en del även inom kommunerna, t.ex. genom centra för forskning och utveckling (FoU) inom olika verksam- hetsområden. Enligt () uppgick den offentliga sektorns utgifter för forskning och utveckling till nästan 2007, dvs. utgifterna för forskning och utveckling som finansieras vid sidan om lärosätena av statliga myndigheter, kommuner, landsting och de lokala och regionala FoU-enhe- terna.225 Detta kan jämföras med de som förfogar över . Merparten av den utförda forsknings- och utvecklingsverksamheten var inriktad mot hälso- och sjukvård samt försvar. av FoU-verksamheten som bedrevs inom offentlig sektor utfördes av statliga myndigheter och landsting. För de övriga stod kommuner samt lokala och regionala forsknings- och utvecklingsenheter. 225 Forskning och utveckling inom offentlig sektor 2007, officiella statistik, Statistiska meddelanden, UF 10 . 3.6.3Statistiska undersökningar, databaser och rapporter Tillgången till statistik och data om mänskliga rättigheter Det finns en stor mängd officiell statistik som tas fram av SCB tillsammans med övriga statistikansvariga myndigheter. Officiell statistik ska enligt lagen (2001:99) om den officiella statistiken finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forsk- ning. Den ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Från SCB:s hemsida kan all officiell statistik nås, oavsett om den är framtagen av SCB eller någon annan statistikansvarig myndighet, bl.a. i en databas tillgänglig på Internet.226 Även en del statistik som inte ingår i den officiella statistiken publiceras. Genom denna statistik kan olika typer av data som är av relevans för att beskriva situationen för de mänskliga rättigheterna i samlas in, t.ex. i avsikt att följa utvecklingen . Statistiken är systematiserad bl.a. efter region och efter ämnesområde. Dessa ämnesområden är arbetsmarknad, befolkning, boende, byggnad och bebyggelse, demokrati, energi, finansmarknad, handel med varor och tjänster, hushållens ekonomi, hälso- och sjukvård, informationsteknik, jord- och skogsbruk, fiske, kultur och fritid, levnadsförhållanden, miljö, nationalräkenskaper, näringsverksamhet, offentlig ekonomi, priser och konsumtion, rättsväsende, socialförsäkring, socialtjänst, transporter och kommunikation samt utbildning och forskning. Eftersom mänskliga rättigheter inte är ett eget ämnesområde i statistiken, till skillnad från t.ex. demokrati och jämställdhet (som är en egen del av statistiken om levnadsförhållanden), krävs det att den som vill samla statistik rörande de mänskliga rättigheterna själv identifierar relevanta data som en del av statistiken om andra ämnen. Det kan då t.ex. röra sig om att sammanställa och systematisera delar av statistiken från områdena befolkning, boende, byggnad och bebyggelse, demokrati, hushållens ekonomi, levnadsförhållanden, rättsväsendet och flera andra områden. Först genom en sådan kartläggning och analys kan det klarläggas i vilken mån det saknas statistik för att en tillräckligt god bild av situationen för de mänskliga rättigheterna ska kunna framträda. Det är dock redan känt, bl.a. till följd av synpunkter från internationella övervakningsorgan, att tillgången till statistik som är uppdelad på olika bakgrundsvariabler, främst etnisk tillhörighet, är begränsad. Sådan statistik har bl.a. efterfrågats av FN:s 226 /hitta statistik. övervakningskommittéer (se vidare avsnitt 3.6.4 och nedan om synpunkter från internationella övervakningsorgan). Förutom den officiella statistiken finns även flera andra större internationella och nationella undersökningar som tar fram data som kan vara av relevans för kunskapsutvecklingen om mänskliga rättigheter. Några exempel på sådana undersökningar och databaser ges nedan. vid genomför regel- bundet en nationell undersökning inriktad på samhälle, politik och medier, kallad Riks-SOM. Denna undersökning har genomförts varje höst . De återkommande huvudfrågorna i Riks- SOM gäller politiskt beteende, medievanor och livsstil samt atti- tyder till massmedier, politik och offentlig service. Ett antal frågor i undersökningarna återkommer år medan andra växlar beroende bl.a. på aktuella händelser. Resultaten från undersök- ningarna kan ge information om t.ex. attityder och värderingar rörande de mänskliga rättigheterna, politiskt engagemang i dessa frågor samt hur människor uppfattar att samhället tillgodoser olika mänskliga rättigheter. , , vid har en databas kallad Social Citizenship Indicator Program (SCIP) som samlar data om olika länders institutionella strukturer för socialförsäkring, dvs. om pension, arbetslöshet, sjuktal, olyckstal och föräldraförsäkring. Sådana data kan t.ex. vara av relevans för studier av frågor kring rätten till social trygghet, en tillfreds- ställande levnadsstandard eller frågor om jämställdhet och icke- diskriminering i olika länder. Quality of vid har också två databaser, of Government Social Policy Dataset och Quality of Government Dataset. Databaserna har byggts upp i syfte att främja internationella jämförelser. Den förstnämnda data- basen innehåller data om socialpolitik, skattesystem, strukturella villkor för socialpolitiken, attityder, politiska indikatorer samt data om kvalitet i samhällsstyrningen (quality of government). Den andra databasen innehåller data om demokrati, mänskliga rättig- heter, myndigheternas kvalitet, korruption, valsystem, partisystem, federalism osv. Det bör noteras att de externa databaser som i sin tur används för att hämta data för området mänskliga rättigheter i sig bara berör vissa rättigheter. Gibney & scale mäter kränkningar av fysisk integritet och säkerhet bl.a. utifrån bedömningar som gjorts av och U.S. Cingranelli och databas fokuserar på fysisk integritet, medborgerliga rättigheter, arbetares rättigheter samt kvinnors rätt till likabehandling. Den databas som har, kallad Freedom of the World, koncentrerar sig på data om medborgerliga och politiska rättigheter. för mänskliga rättigheter samlar och analyserar såväl officiella som inofficiella data om olika rättighetsfrågor inom EU. Dessutom utför byrån egen forskning och egna undersökningar, bl.a. den största EU-undersökningen om invandrares och mino- riteters erfarenheter av diskriminering, EU-MIDIS: European Union Minorities and Discrimination Survey. Undersökningen bygger på intervjuer utförda i EU:s alla medlemsstater med per- soner från ett urval grupper invandrade och etniska minoritets- grupper samt med en kontrollgrupp med personer ur majoritets- befolkningen. Frågorna rör t.ex. upplevd diskriminering samt graden av medvetenhet om lagstiftning mot diskriminering.227 Frågorna är standardiserade för att jämförelser mellan medlems- staterna ska kunna göras. Även EU-kommissonen gör statistiska undersökningar som belyser frågor om mänskliga rättigheter. Bland andra internationella undersökningar med relevans för kunskapsutveckling om mänskliga rättigheter finns , Comparative Study of , Eurobarometer, European Social Survey, International Social Survey Program, World Value Surveys m.fl. Dessa undersökningar och databaser är dock svårare för forskare i att påverka genom att till exempel lägga till nya frågor eller specifika grupper. Vidare finns ett antal databaser som kan användas för studier av de mänskliga rättigheterna på nivå. Ingen av dem fokuserar dock explicit på mänskliga rättigheter. För att kunna användas för studier om mänskliga rättigheter behöver användaren alltså, i likhet med vad som gäller för den statistik som publiceras av SCB, själv identifiera och systematisera relevanta data. och Kommuner och Landsting (SKL) bedriver ett arbete med s.k. öppna jämförelser. Öppna jämförelser är en uppsättning indikatorer som redovisas återkommande och som beskriver verksamheter med avseende på kvalitet och effektivitet. görs öppna jämförelser med avseende på hälso- och sjukvård, vård och omsorg 227 Se bl.a. for Fundamental Rights, EU-MIDIS European Union Minorities and Discrimination Survey. , 2009, och Data in Focus Report. Rights Awareness and Equality Bodies, 2010. om äldre, grundskola, gymnasieskola, trygghet och säkerhet samt folkhälsa. Syftet med jämförelserna är att stimulera landsting och kommuner att analysera sin verksamhet, lära av varandra, förbättra kvaliteten och effektivisera verksamheten. Som ett led i arbetet med öppna jämförelser samlas statistik in för att beskriva kommunernas och landstingens verksamheter, bl.a. i kommundata- basen (). I databasen samlas cirka 200 nyckeltal eller indikatorer. Nyckeltalen bygger huvudsakligen på officiell statistik och beskriver verksamheternas kostnad, omfatt- ning och kvalitet. Vidare arbetar SKL med utvecklingsprojektet jektet (/sv/). Inom detta projekt utarbetar nät- verk av kommuner metoder för jämförelser av kostnader och kvalitativa resultat Inriktningen är att identifiera samband mellan kostnader och kvalitet. Kvalitet mäts här främst genom mått som kan delas in i två grupper. Den första gruppen av mått bygger på frågor om vad brukaren anser om den tjänst som levererats, dvs. vad brukaren är nöjd och inte nöjd med. Data för denna typ av mått samlas oftast in genom enkäter och intervjuer. Den andra gruppen omfattar mått som utarbetas av verksamheterna själva genom egna undersökningar i register eller studier. Dessa två grupper är avsedda att komplettera varandra för att på så sätt kunna redovisa trovärdiga resultat. har i en rapport redovisat sina bedömningar avseende behovet av en databasinfrastruktur för forskning. I rapporten beskrivs att i flera olika sammanhang har identifierat behovet av en databasinfrastruktur för forskning som bl.a. innebär ökad tillgänglighet till data, t.ex. genom för- bättrad information om vilka datakällor som finns samt möjlighet för forskare att bedriva forskning på generella forskningsdatabaser och register. I rapporten framförs att det är ett problem att det inte finns någon samlad kunskap om vilka datakällor som finns, vad de innehåller för information samt var de förvaras.228 Den grupp som utarbetat rapporten menar att en översyn behövs, där en avvägning görs av forskningens förutsättningar och behov i förhållande till andra intressen såsom enskildas rätt till personlig integritet. Rapportförfattarna anser att regeringen bör tillkalla en kommitté eller en särskild utredare med ett sådant utredningsuppdrag.229 228 Rättsliga förutsättningar för en databasinfrastruktur för forskning, rapportserie 11:2010, , s. 7. 229 rapportserie 11:2010, s. 15. Synpunkter från internationella organ om tillgången till statistik med relevans för mänskliga rättigheter i har upprepade gånger fått synpunkter från FN:s över- vakningsorgan om avsaknaden av statistik som kan belysa situa- tionen för de mänskliga rättigheterna. När 2010 granskades av för mänskliga rättigheter inom ramen för dess periodiska granskning av medlemsländerna lyftes t.ex. bristen på data om hemlösa barn, vilket i sin tur skulle kunna försvåra framtagandet och genomförandet av handlingsprogram i frågan.230 Vidare rekommenderades att samla och utarbeta data om faktiska uttryck för rasism och diskriminering samt att förbättra datainsamlingen och statistiken om våld mot kvinnor.231 I sitt yttrande 2009 noterade för barnets rättigheter att det finns relevant svensk statistik både hos och , men efterlyste, liksom vid tidigare rapporteringar, samordning mellan statistikansvariga myndigheter samt förbättrade rutiner av insamling av data som går att bryta ner i olika grupper för att kunna få en bild av alla barns situation. Speciellt angeläget, menade kommittén, är det att få fram statistiska data som speglar situationen för barn med funktionsnedsättningar, våldsutsatta barn , samt barn som är offer för sexuellt utnyttjande.232 mot rasdiskriminering upprepade i sitt yttrande 2008 tidigare framförda synpunkter om bristen på nedbrytbara statistiska data. Kommittén noterade skäl emot att samla data som speglar befolkningens etniska sammansättning, men underströk ändå sin oro över bristen på data som försvårar övervakningen av konventionen. Kommittén påpekade att den i sina riktlinjer för rapportering rekommenderat den rapporterande staten att tillhandahålla information om befolkningens samman- sättning, användandet av olika modersmål, vanliga språkgrupper eller andra indikatorer på den etniska mångfalden, tillsammans med annan information från riktade enkäter genomförda på frivillig basis med full respekt för anonymiteten hos de inblandade. Kom- mittén menade att det behövs för att en utvärdering av befolk- ningens ekonomiska, sociala och kulturella situation ska kunna göras.233 230A/HRC/15/11, , p. 231A/HRC/15/11, , p. 95.28 och 95.51. 232CRC/C/SWE/CO/4, , p. 233CERD/C/SWE/CO/18, , p. Även för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har påtalat bristen på statistiska data i den svenska rapporteringen och specifikt efterfrågat att nedbrytbara statistiska data ska finnas med i nästa rapport till kommittén. Denna statistik bör vara jämförbar över åren och kunna delas upp i ålder, kön, etnisk tillhörighet samt, där det är relevant, även i landsbygd respektive stad. Kommittén anser att statistiken behövs för att kunna bedöma effekten av olika statliga åtgärder.234 FN:s dåvarande specialrapportör för rätten till bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa, , konstaterade i sin rapport om 2007 att det inom hälsoområdet är vanligt i att samla statistiska data som är nedbrytbara i vissa kategorier, som kön och ålder, medan detta inte görs på basis av etnicitet. Specialrapportören menar att det visst är ett känsligt område, eftersom denna sorts data kan missbrukas, men pekar på att andra länder har löst frågan på passande sätt. Som ett exempel på vikten av sådan statistik lyfter specialrapportören det faktum att etniska minoriteter i anses ha en jämförelsevis sämre hälsa än majoritetssamhället och ställer ett antal frågor i relation till detta exempel: Hur kan myndigheter informera sig om problemets omfattning och karaktär utan statistiska data som speglar den etniska bakgrunden? Om myndigheterna inte har kunskap om problemets omfattning och karaktär, hur kan de utforma lämpliga åtgärder för att komma tillrätta med problemet, och hur kan de veta om vidtagna åtgärder har varit effektiva ?235 för mänskliga rättigheter beskriver i sin introduktion till ovan nämnda undersökning EU-MIDIS, European Union Minorities and Discrimination Survey, att det finns en allvarlig avsaknad av statistiska data om minoriteter i , vilket är anledningen till skapandet av MIDIS. Byrån menar att data- insamling på EU-nivå och inom medlemsstaterna fokuserar på majoritetsbefolkningarnas erfarenheter och upplevelser, då de existerande tillvägagångssätt för datainsamling bara förmår fånga upp en handfull från olika minoritetsgrupper, vilket inte är tillräckligt för att dra generella slutsatser om deras situation. Detta gäller såväl Eurobarometer och European Social Survey som den svenska statistiken nämnd ovan. 234E/C.12/SWE/CO/5, , p. 235A/HRC/4/28/Add.2, , p. 119–121. heter konstaterar att denna brist på data leder att beslutsfattare förblir dåligt informerade om minoriteternas villkor.236 om demokrati och mänskliga rättigheter fick regeringens uppdrag att sammanställa och systematisera resultaten från ett antal stora medborgarundersökningar som gjorts för att ge en aktuell bild av det svenska folkets kunskaper, attityder och värderingar avseende demokrati och mänskliga rättigheter.