sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Sekretessen för uppgifterna är absolut både hos och hos SCB . En sekretessbrytande bestämmelse behövs dock för att uppgifterna ska kunna lämnas ut från till SCB. Som framgår ovan finns bestämmelser om utlämnande av kontrollupp- gifter avseende inkomstslaget tjänst i skattedatabasförordningen. Något behov av ytterligare lagreglering vad gäller utlämnandet av uppgifterna till SCB behövs därför enligt utredningens uppfattning inte. Det behövs inte heller någon bestämmelse om att sekretessen hos SCB ska stärkas. Vi har i avsnitt 20.3 redovisat möjliga användningar av månads- uppgifter. Det är inte utredningens uppgift att föreslå exakt på vilket sätt månadsuppgifterna ska användas av de statistikansvariga myndigheterna. Utredningen förutsätter dock att uppgifterna kan användas på fler sätt än av dessa myndigheter. Detta kapitel innehåller förslag på tidpunkter för ikraftträdande och en mycket översiktlig plan för genomförande. Förslag: De föreslagna bestämmelserna i föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla i fråga om kalenderår som gått till ända före ikraftträdandet. De övriga föreslagna bestämmelserna föreslås träda i kraft . Reglerna om månadsuppgifter i SFL föreslås börja gälla . Äldre bestämmelser kommer att fortsätta gälla i fråga om kalenderår som har gått till ända före ikraftträdandet. Övriga av utredningen föreslagna regler föreslås träda i kraft . Några övergångsbestämmelser beträffande dessa delar är inte nödvändiga. För att månadsuppgifter ska kunna lämnas behöver påbörja förberedelser . behöver mottagande myndigheter förbereda för mot- tagande. börjar övriga myndigheter använda uppgifterna från . fungerar systemet fullt ut. 22Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Arbetsgivare, däribland privata företag, får sänkta administrativa kostnader som ett resultat av utredningens förslag. Månads- uppgiften som sådan ökar kostnaderna men andra effekter leder till sammantaget sänkta kostnader. De kostnadssänkande effekterna är att skattedeklarationen underlättas, att särskilt uppgiftslämnande till myndigheter som , och kommunernas socialnämnder, närmast kan avskaffas. Viss statistisk insamling från SCB kan också ersättas. Utredningen har gjort samhällsekonomiska bedömningar av reformen för två scenarier. I det ena scenariet antar vi att man går över till historiska inkomster vid bestämning av sjukpenninggrundande inkomst. I det andra scenariet antas oförändrade regler. Beräkningarna visar en samhällsekonomisk vinst enligt båda scenarierna. Dock är vinsten något högre vid ändrade regler. I det första scenariet förväntas en avkastning på och vid det andra en avkastning på . Utredningen har gjort vissa bedömningar av hur förslagen kan påverka felen i skatte- och transfereringssystemen. Närmast rör sig beräkningarna om dagersättningarna inom social- försäkringen och kommunernas ekonomiska bistånd. Utredningen bedömer att felen i de båda systemen sammantaget kan minska med vid ändrade regler i socialförsäkringen. Felen kan minska med sammantaget vid oförändrade regler. Statens budget försvagas något på kort sikt. Det rör sig om något eller några tiotal 2012 och 2013. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag sikt förstärks budgeten kraftigt och förslagen är därmed långsiktigt finansierade. Om endast förvaltningskostnader inkluderas rör sig budgetförstärkningen om i det första scenariet och i det andra scenariet. De minskade felen i välfärdssystemet leder till än större statliga budgetförstärkningar. Kommunsektorns budgetar stärks i förvaltningsdelen. Den sammantagna budgeteffekten är dock oklar för kommun- sektorn, i vart fall vid förändrade regler i socialförsäkringen, då skatteintäkterna kan minska. Enligt utredningens direktiv samt enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska olika typer av konsekvensanalyser genomföras. Direktiven till utredningen säger att det ska göras: en kostnads-/nyttoanalys med ett brett samhällsperspektiv avseende för- och nackdelarna med det föreslagna systemet med uppgifts- lämnande jämfört med nuvarande regler. Vidare säger direktiven: De administrativa kostnaderna för arbetsgivarna ska särskilt beaktas och förslagen ska utformas med ambitionen att företagens administrativa kostnader, om möjligt, minskar alternativt hålls så låga som möjligt. I detta kapitel redovisas beräkningarna av de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag. I nästföljande kapitel redovisas de konsekvensanalyser som genomförts i enlighet med kommittéförordningen och som inte redovisats i detta kapitel. Detta kapitel består av sju avsnitt. Avsnitten består av: redovisningar av förutsättningarna för beräkningarna som t.ex. handlar om vilka typer av beräkningar som görs och om olika beräkningstekniska ställningstaganden, redovisningar av beräkningar på aktörsnivå genomförs, t.ex. behandlas hur uppgiftslämnarnas kostnader påverkas men också kostnaderna för påverkade myndigheter, redovisningar av en samhällsekonomisk bedömning, bedömningar av minskade fel och budgetbedömningar för ett scenario där socialförsäkringens dagersättningar bygger på historiska inkomster, Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag redovisningar av beräkningar av samma typ som i det tidigare avsnittet för ett scenario med oförändrade regler under hela den bedömda perioden, redovisning av två känslighetsanalyser, redovisningar av kvalitativa analyser av förhållanden som är av vikt men som inte lämpat sig för kvantitativa beräkningar, en sammanfattande värdering av de ekonomiska konsekvenserna görs med förslag till finansiering. 22.1.1Fyra typer av ekonomiska konsekvenser Vi har valt att genomföra fyra typer av ekonomiska beräkningar. För det första görs analyser i kostnads- och intäktshänseende för var och en av de aktörer (aktörstyper) vi identifierat. Till del är dessa analyser ett första led i samtliga typer av beräkningar. I den del som rör effekterna på uppgiftslämnarna kan redovisningen ses som ett svar på direktivens krav. För det andra görs en s.k. samhällsekonomisk bedömning. En sådan är ett försök att beräkna effekten för samhället i dess helhet av en viss given åtgärd. Bedömningen handlar om att bestämma nettovärdet för samhället. Man kan säga att det i vårt fall handlar om en samhällelig investeringskalkyl av det föreslagna systemet av månadsuppgifter med olika tänkta användningar. I sin mest avskalade form innebär en samhällsekonomisk bedömning att det inte tas några fördelningshänsyn. Man betraktar alltså samhället som en helhet. Om nyttan av investeringen är större än kostnaderna för den är den samhällsekonomiskt motiverad och kan i princip rekom- Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag I den mån det finns förlorare finns det ett principiellt utrymme att kompensera dessa. De felaktiga in- och utbetalningar som förekommer i skatte- och bidragssystemet kommer att kunna minskas med den nya information månadsuppgiften utgör. Den omfördelning en sådan minskning innebär har dock inga direkta samhällsekonomiska effekter och ingår därför inte i de samhällsekonomiska bedömningar enligt ovan. Emellertid är det ur fördelnings- och budgetsynpunkt av stort intresse att få en uppfattning om hur mycket felen kan minska. Det ligger i sakens natur att sådana bedömningar är mycket osäkra men utredningen har ändå valt att med försiktighet, för det tredje, göra vissa sådana bedömningar. För det fjärde görs en analys av de budgeteffekter som uppstår till följd av förslagen. Budgeteffekter för såväl staten som för kommunsektorn redovisas. Förutom samlade budgeteffekter delas dessa in i förvaltnings- och transfereringseffekter. Beräkningar har genomförts för två huvudscenarier. I det ena scenariot har vi utgått ifrån att det inom socialförsäkringen genomförs en reform som förändrar hur sjukpenninggrundande inkomster beräknas. I det andra scenariot har vi istället utgått ifrån oförändrade sådana regler. Beräkningarna på aktörsnivå presenteras i ett eget avsnitt. De samhällsekonomiska bedömningarna och budgetbedömning- arna presenteras i de avsnitt som behandlar respektive scenario. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag För genomförande av beräkningarna har en mängd material av skiftande karaktär använts. Ett av underlagen är den s.k. MALIN-databasen1. Den innehåller uppgifter om företagens administrativa kostnader till följd av samhällets administrativa krav. Särskilt de administrativa kostnaderna i samband med skatteadministrationen har varit användbara vid beräkningarna. Ett annat underlag är resultatet av IT-konsultföretaget arbete. På utredningens uppdrag genomförde företaget en studie om vilka investeringar i informationsteknik som skulle krävas hos företag och olika myndigheter till följd av utredningens förslag. Den rapport2 konsultföretaget skrivit och kompletterande samtal med konsulterna utgör det samlade underlaget från konsulterna. () har med utgångspunkt i en företagsdatabas3, där samtliga företag verksamma i ingår, gjort uttag och beräkningar. Dessa har handlat om hur många kontrolluppgifter vart och ett av de i databasen ingående företagen skickade in till avseende . I en databas, som är ett 20-procentigt urval av den svenska befolkningen, har SCB samlat inkomstuppgifter och antalet årliga kontrolluppgifter från olika källor som sänts in till . Utredningen har haft tillgång till denna databas och den har använts, tillsammans med den ovan nämnda databasen, för att göra skattningar av hur många månadsuppgifter från samtliga uppgifts- lämnare utredningens förslag kan leda till. Ytterligare ett underlag för beräkningarna är en rapport om effekter för statistikproduktionen som SCB skrivit på utredningens uppdrag4. Utredningen har begärt in underlag, i olika former, från olika myndigheter. Ett flertal möten och workshops har genomförts. genomfördes med kommunala tjänstemän verksamma inom ekonomiskt bistånd. har genomförts med tjänstemän 1 Enklare vardag för företag i regelförenklingsarbetet. 2 Rapport månadsuppgiftsutredningen, , och , . 3SCB s företagsdatabas. 4PM upprättad vid SCB med titeln som underlag till statistiken – med beräkningar av kostnadsförändringar. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Återkommande möten och workshops med tjänstemän vid har genomförts. Ett flertal workshops har genomförts med tjänstemän vid SCB. I detta avsnitt redovisas ett antal val av beräkningsteknisk natur som gjorts för att möjliggöra beräkningarna. Det gäller principiella val av t.ex. begrepp och värden på centrala storheter som t.ex. diskonteringsräntan. Dessa val ligger till grund för beräkningarna i huvudscenerierna. Utredningens förslag leder såväl till kostnader som intäkter. De kostnader som blir följden hänger samman med den tätare och, i någon mån ökade uppgiftsmängd förslagen innebär. Främst berörs uppgiftslämnare i form av arbetsgivare och andra utbetalare av inkomster. Utredningens förslag medför också intäkter i olika delar av samhället. Såväl arbetsgivare som myndigheter som får del av de nya uppgifterna gynnas. De samhällsekonomiska effekterna av utredningens förslag är väsentligen administrativa. En ökad administrativ belastning har vi betraktat som en kostnad och en minskad administrativ belastning som en intäkt. Därutöver finns det skäl att nämna att också medborgarna gynnas, får intäkter, till följd av förslagen. Den tid medborgarna behöver lägga ner i kontakter med myndigheter bör minska om förslagen genomförs. Vi har dock valt att inte försöka kvantifiera dessa intäkter. En bakgrund till utredningens arbete har varit en strävan efter att komma till rätta med felaktiga utbetalningar från välfärds- systemen och att skapa ett system som säkerställer rätt utbetalningar. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är en felaktig utbetalning i sig en omfördelning av inkomster och utgör således inte en kostnad, eller intäkt för den delen, för samhället i dess helhet. En del av samhället får inkomster som en annan del avstår ifrån. Det felaktiga beloppet utgör därför inte i sig en grund för Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag kostnads- eller intäktsanalyser ur detta samhälleliga helhets- perspektiv. Däremot uppstår kostnader eller intäkter till följd av den beteendepåverkan felaktigheterna kan ge upphov till. Ett exempel kan vara att utbudet av arbetskraft kan påverkas om nivån på utbetalningarna ifrån socialförsäkringen avviker ifrån den i reglerna avsedda. De felaktiga utbetalningarna, och eventuell korrigering av dessa, har budgeteffekter som behandlas i det sammanhanget. Utredningens förslag har effekter under en följd av år. Därför behövs i detta sammanhang ett ställningstagande till vilken tids- horisont som ska gälla för beräkningarna. Ett förhållningssätt kunde vara att göra beräkningar för en mycket , för att inte säga in i evig tid. Mot detta talar att samhällsförändringarna på lång sikt kan förväntas vara så stora att den struktur beräkningarna bygger på knappast är kvar. krävs en viss tidsrymd för att återspegla det faktum att förändringen faktiskt är att betrakta som en investering. Utredningen har valt en tidshorisont för beräkningarna. De kostnader och intäkter som används i den samhälls- ekonomiska delen av beräkningarna är uttryckta i reala termer. De budgeteffekter som beräknas anges dock i nominella termer, där prognoser på löneutveckling och inflation legat till grund. Kostnader och intäkter inträffar . Det är t.ex. typiskt att kostnader inträffar tidigt medan intäkterna inträffar först med en fördröjning i tiden. För att göra kostnader och intäkter som inträffar jämförbara diskonteras dessa med en fastställd samhällelig diskonteringsränta. En kostnad eller intäkt som inträffar långt in får på så sätt ett lägre nuvärde än om de hade inträffat i nutid. Det förekommer olika uppfattningar om på vilken nivå diskonteringsräntan ska ligga. Vi har valt att använda en diskonteringsränta på . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag En viktig effekt av utredningens förslag är de behov av informationstekniska investeringar, och i en del fall utbildnings- investeringar, de ger upphov till såväl i företag som i berörda myndigheter. Den utgift som uppstår är dock inte identisk med en kostnad. Kostnaden för en sådan investering är istället avskrivningen och räntekostnaden. Utgiften kan sägas uppstå medan kostnaderna sprids . De myndigheter som behöver göra omfattande IT-investeringar förväntas kunna ta upp lån i Riksgälden. Det råder osäkerhet om vilken räntenivå som kommer att gälla för dessa lån. Riksgälden tillämpar en räntesättning som utgår ifrån reporänta. Med utgångspunkt i nuvarande räntesatser och förväntad högre räntenivå har vi gjort antagandet att räntenivån kommer att ligga stabilt på . Med hjälp av konsulterna har vi kunnat göra skattningar av de s.a.s. ursprungliga investeringarnas storlek. Vi har för dessa ursprungliga investeringar antagit en avskrivningstid . efter den ursprungliga investeringen, och därefter , har vi antagit en återinvestering på av den ursprungliga investeringen. Vi har antagit årliga underhålls- kostnader på av av föregående års kapitalstock. Utredningens förslag påverkar myndigheters personalbehov. Till en del utgörs de investeringar som behöver göras av förstärkningar av personalstyrkan. Till en annan del kan de rationaliserings- möjligheter som uppkommer uttryckas i ett minskat personal- behov. Vid beräkningarna har vi utgått ifrån en genomsnittlig års- kostnad pris- och löneläge på vid den samhällsekonomiska beräkningen. I den summan ingår, förutom lön, s.k. personalkringkostnader på . Vid budget- beräkningarna har vi utgått ifrån en personalkostnad på . I den summan ingår också arbetsgivaravgifter. Vid den samhällsekonomiska kalkylen har en årlig reallöne- ökning antagits. Vid budgetberäkningarna har en nominell årlig löneökningstakt antagits. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag berör direkt: -Andra utbetalare av ersättningar -Kommunerna (ekonomiskt bistånd) En komplett förteckning av aktörer borde också innehålla de enskilda medborgarna. De kontakter medborgarna har med myndigheterna påverkas av utredningens förslag. Den tid medborgarna behöver lägga ner för administration och kontakter med myndigheter påverkas av utredningens förslag. Se nedan hur vi valt att analysera effekterna för medborgarna. 22.1.6Kvantitativ och kvalitativ analys Strävan har varit att kvantifiera så stor del av de samlade effekterna som möjligt. Denna strävan har förverkligats för den övervägande delen av de aktörer som identifieras. För , och medborgarna har vi dock, av olika skäl, bedömt det som lämpligt att istället göra en kvalitativ analys. När det gäller de två myndigheterna har det inte varit möjligt att få till stånd en bedömning av administrativa eller andra effekter. Vi har inte gjort några kvantitativa beräkningar för eftersom den etableringsreform som uppgifterna ska användas för satts i verket. Data saknas därför. När det gäller de enskilda medborgarna kunde det i princip vara möjligt att kvantifiera genom bedömningar av minskad eller ökad tidsåtgång i samband med att man t.ex. söker en förmån. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag bedömningar är dock mycket osäkra och vi stannar därför vid en kvalitativ analys. Vad gäller den kvantitativa delen av analysen är den stora merparten av beräkningarna gemensamma för de båda scenarierna. Det är endast verksamhet som påverkas olika i de olika scenarierna. I detta avsnitt redovisas de beräkningar av resurskaraktär som i det följande förs samman till en samlad samhällsekonomiska bedömning. Det innebär att de omfördelningar som blir följden av minskade fel inte ingår utan behandlas . I den avslutande budgetberäkningen ingår såväl de resusursmässiga effekterna som de som följer av minskade fel. Såväl kostnader som intäkter infaller . I denna redovisning per aktör har dock den förenklingen gjorts att kostnader och intäkter redovisas som om de inföll vid en och samma tidpunkt. Vid de fortsatta beräkningarna har dock också tidsvärdet vägts in. Arbetsgivare påverkas påtagligt av utredningens förslag. Således påverkas såväl privata företag som offentliga verksamheter. Den mest påtagliga påverkan är naturligtvis kravet på individuell uppgiftsinlämning till . Detta krav innebär ökade administrativa kostnader för arbetsgivarna. Den administra- tiva bördan minskar dock när det gäller arbetsgivardeklarationen. Det förslag till förändrad lagstiftning inom skatteadministrationen som vi utgått ifrån i tidigare delar av betänkandet använder begreppet arbetsgivardeklaration istället för skattedeklaration som är det gällande begreppet. Båda begreppen används i detta kapitel. Arbetsgivarnas administrativa kostnader sänks till följd av utredningens förslag genom att: tvånget att administrera anställdas frivilligt förhöjda skatte- avdrag avskaffas, Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag manuellt uppgiftslämnande till ett antal myndigheter om anställdas inkomstförhållanden kan tas bort, viss statistikinsamling från SCB kan avskaffas. Utredningen har valt två olika ansatser som grund för bedömning- arna om hur företag med anställda påverkas av förslagen. Dels har en konsultfirma fått i uppdrag att med hjälp av bl.a. intervjuer undersöka hur företagens löneadministrativa system kan anpassas till månadsuppgifter och kostnaderna för det. Dels har utredningen gjort beräkningar i en kalkylmodell som utvecklats inom utredningen och där bl.a. uppgifter från den s.k. MALIN-databasen ingår. De två ansatserna kan sägas relatera till två olika infomations- ekonomiska paradigm. Ett informationsekonomiskt paradigm hämtar sin näring ur kunskap om moderna informationstekniska lösningar. Sådana lösningar har som en egenskap att det råder ett påtagligt icke-linjärt förhållande mellan styckkostnaden och informationsmängden. En annan egenskap, egentligen en aspekt av den förstnämnda, är att styckkostnaderna faller med ökande informationsmängd. En idealtypisk beskrivning kan vara att de fasta kostnaderna är stora medan de rörliga är låga. De fasta kostnaderna i form av utrustning, framtagna datorprogram och kompetens är höga. Varje uppgifts- enhet kan dock produceras med låga, eller mycket låga, tillkommande kostnader. Det innebär att ytterligare en egenskap är att det föreligger stordriftsfördelar. Dessa stordriftsfördelar har också den egenskapen att det på marknaden etablerats företag som tar på sig de fasta kostnaderna och säljer informationshanteringen till många kundföretag och på så sätt sprider ut de höga fasta kostnaderna. Detta innebär att även förhållandevis små företag (kundföretag) kan köpa tjänster där stordriftsfördelarna utnyttjas. Den marknad för personal- och löneadministrativa system som finns medför att även företag med förhållandevis få anställda kan ha företagsekonomiska skäl att köpa sådan tjänster. Likväl finns det små företag som kan komma att också fortsättningsvis välja administration i samband med uppgiftslämnande. Den e- tjänst som utredningen lägger förslag om blir det huvudsakliga alternativet för dessa företag. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Ett annat paradigm hämtar sin näring ur en idé om informa- tionshantering som ställer kostnaderna närmast i proportion till informationsmängden. Fler uppgifter innebär motsvarande mer () administration. Den s.k. standardkostnadsmetoden, som är grunden för den s.k. MALIN-databasen, är i huvudsak byggd på det sättet. Bedömning med modern informationsteknik som grund Konsultföretaget har haft utredningens uppdrag att bedöma de samlade effekterna av utredningens förslag bl.a. för arbetsgivarna. Efter intervjuer med olika aktörer i de för utredningen aktuella marknaderna gör konsulterna bedömningen att den samlade effekten av förslagen är kostnadsneutral för företagen, utom för de små företagen som bedöms få effektiviseringsvinster. De små företagens administration effektiviseras påtagligt, hävdar man, av den e-tjänst kommer att ställa till förfogande till förmån för företag utan lönesystem. Det kan finnas anledning att något precisera den samlade effekten enligt konsultens bedömning genom att vidare undersöka vad som kan menas med små företag och hur många de är. I har man ett system med månatlig uppgiftsinlämning liknande det utredningen förslår. Enligt den holländska skattemyndigheten (Belastingsdienst) är målsättningen att endast företag med högst tio anställda ska använda sig av den e-tjänst myndigheten skapat. För större företag skulle sådan uppgiftsinlämning bli för betungande. Istället bör de större företagen användas sig av de system som utvecklats på marknaden. Möjligen är det så att gränsen för ett litet företag på tio anställda i skulle vara för lågt satt då utredningens förslag innehåller betydligt färre uppgifter än det holländska systemet. I begärs det in gott och väl etthundra uppgifter per anställd. Säg att vi som en alternativ definition i det här sammanhanget och som ett alternativ betraktar företag med 20 anställda eller färre som små företag. I tabell 22.1 nedan redovisas antalet företag i olika storleks- klasser med hänsyn till antalet anställda. I tabellen visas också det antal och den procentandel kontrolluppgifter som företagen i olika Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag storleksklasser lämnat in till . Uppgifterna är hämtade ur SCB:s företagsdatabas avseende . Tabell 22.1 Antal arbetsgivare och inlämnade kontrolluppgifter för arbetsgivare i olika storleksklasser Källa: SCB. Av tabellen framgår att företag med upp till 10 anställda utgör av samtliga företag och lämnar in av samtliga kontrolluppgifter. Det framgår också att företag med mer än 20 anställda utgör av samtliga företag och lämnar in av samtliga kontrolluppgifter. Beräkningar med bl.a. som grund I den beräkning som gjorts inom utredningens ram har bl.a. uppgifter från den s.k. MALIN-databasen för utnyttjats. Genom att utnyttja sådana data har vi i samband med beräkningarna utgått ifrån ett traditionellt informatiosekonomiskt synsätt.