sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Förslaget kan också innebära färre elever i specialskolan. En skyldighet att erbjuda deltidsutbildning kommer också att ställa andra krav på specialskolorna. Övriga förslag förväntas ge endast marginella effekter på ekonomi och organisation. Sammanfattning på lättläst svenska Svenska staten har specialskolor för barn med dövhet eller hörselnedsättning. Men ny teknik gör att allt fler barn kan lära sig på andra sätt än förut. Föräldrar till barn med funktionsnedsättning väljer också oftare en skola nära hemmet. Detta har gjort att färre elever går i de statliga specialskolorna. Denna utredning ska utreda och föreslå hur utbildning till dessa elever ska kunna bli bättre . Eleverna får inte den utbildning som de har rätt till Kommunen har ansvar för de barn och unga som bor i kommunen. Men kommunerna kan inte alltid ge eleverna det stöd som alla elever har rätt till. att elever med dövhet eller hörselnedsättning har det svårt i skolan och att de inte lär sig lika mycket som sina hörande klasskamrater. Vår utredning visar att föräldrarna till dessa barn och eleverna själva inte kan välja skola som alla andra. Få elever får lära sig att läsa teckenspråk i och skolorna är inte anpassade för elevernas behov. Föräldrar som vill att barnen ska lära sig både teckenspråk och svenska kan bara välja den statliga specialskolan. Men eleverna i specialskolan får inte lära sig lika mycket som eleverna i . Elever med dövhet och hörselskada får inte samma chans till utbildning i och inte heller i specialskolan. Därför lämnar utredningen förslag till att ge dessa elever större chans att välja skolform, förslag på hur undervisningen ska bli bättre, och hur dessa elever ska kunna lära sig mer i skolan. Kommunerna ska få mer ansvar Kommunerna ska se till att det finns skolor för alla barn i kommunen. Men när en kommun inte kan ge undervisning i kommunens egna skolor för barn med särskilda behov säger kommunen att barnen istället kan gå i statlig specialskola, som staten betalar. Utredningen tycker det är fel att kommuner kan spara pengar på att ha en elev i statens specialskola i stället för att ordna undervisning i kommunernas egna skolor eller friskolor. Därför föreslår utredningen nya regler för vad kommunerna ska betala för att ha barn i statliga specialskolor. Staten ska sluta att betala en del av undervisningen och istället låta kommunerna betala vad det egentligen kostar att ha barn i specialskola. Vi föreslår att man höjer kostnaden två gånger med lite tid emellan. Då hinner kommunerna se till att deras egna skolor kan ta emot elever med särskilda behov. föreslår vi att alla kommuner med elever i specialskolan ska betala för varje elev och eleven går i specialskolan. Utredningen föreslår också att de nya reglerna för betalning ska börja gälla . Då ska staten också höja priset till för varje elev och år. Mer pengar till bättre undervisning och fler skolor att välja på Alla som äger skolor, både kommuner, företag och staten ska lättare kunna ge elever med dövhet eller hörselnedsättning lika bra utbildning som andra elever får. De problem som vi sett visar att man behöver satsa mer på alla skolor. att en nationell samordnare ska ge stödet. Stödet ska bland annat vara statsbidrag för utbildning i teckenspråk och bidrag till dem som äger skolor så att de kan anpassa sina skolor. Staten ger stöd till kommunala skolor och fristående skolor genom Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det ska staten fortsätta med. Det ska bli lättare att få undervisning i teckenspråk och vara i en klass med hörande elever att alla personer med funktionsnedsättning som behöver svenskt teckenspråk ska få lära sig svenskt teckenspråk. Utredningen föreslår att teckenspråk ska ha samma rätt som de nationella minoritetsspråken har i skollagen och i skolförordningen. Det betyder att reglerna ska vara samma för elever som väljer teckenspråk som språkval eller modersmål som reglerna för elever som väljer ett nationellt minoritetsspråk. ska kunna låta sina elever följa specialskolans kursplaner i ämnena teckenspråk, svenska, engelska och rörelse och drama. ge specialskolans kursplan i moderna språk. En elev ska också kunna få distansundervisning enligt kursplaner i teckenspråk. På så sätt kan alla skolor se till att att det finns undervisning i teckenspråk. att kommunerna ska få köpa in utbildade lärare i teckenspråk från en annan kommun eller från staten. Det ska finnas en nioårig specialskola Utredningen tycker att specialskolan ska följa samma regler som . att specialskolan ska ha nio årskurser. En nioårig specialskola liknar mer den utbildning som elever får i kommunala och fristående skolor. Bara för att vissa elever behöver gå i skolan ska inte alla elever i specialskolan gå i skolan. Om man ändrar till nioårig specialskola blir det också lättare för eleverna att byta skolform. Specialskolan ska vara för dem som går där Elever och deras föräldrar ska kunna välja den skolform som de tycker är bäst anpassad för deras barn. När vi skriver anpassad menar vi att både klassrummen, sätten att lära ut och språket som man lär ut på, ska vara anpassade efter vad eleven behöver. för vilka elever som ska gå i specialskola. Men de reglerna stämmer inte med vilka elever som börjar specialskola. att man skriver nya regler för vilka elever som specialskolan är till för. Elever ska kunna gå delvis i specialskola och delvis i grundskola eller grundsärskola Alla elever ska ha rätt att välja i vilken form av skola de ska få gå i. att en elev i eller i grundsärskolan som tillhör dem som får gå i specialskolan ska ha rätt att få sin utbildning delvis inom specialskolan. En elev i specialskolan ska också ha rätt att få sin utbildning delvis i eller grundsärskolan. Elevens vårdnadshavare har rätt att välja om eleven ska vara deltidselev eller heltidselev vid specialskolan. Eleven har alltid rätt att ansöka om att bli heltidselev. Det som är bra med utbildning på deltid är att eleven ska kunna välja att inte flytta från sina föräldrar och kamrater på heltid. Elever med dövhet eller hörselnedsättning får då en chans att vara med i tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö som specialskolan ska erbjuda. För en elev i specialskolan kan deltidsutbildning i eller grundsärskolan göra det lättare att sedan gå tillbaka till den skola som ligger nära hemmet. Det saknas vissa regler om utbildning för elever med utvecklingsstörning i specialskolan Elever med utvecklingsstörning har kunnat få undervisning efter grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Det finns regler om detta. Men det finns inga regler om hur man beslutar om en elev ska få undervisningen efter grundsärskolans läroplaner. När det inte finns regler blir det otryggt för eleven. Det finns heller inga anpassade kursplaner för elever med dövhet eller hörselnedsättning som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Eftersom ett arbete har påbörjats för att anpassa kursplanerna tänker den här utredningen inte lämna förslag på det. När det gäller regler för vem som ska ha rätt att följa grundsärskolans kursplaner i specialskolan föreslår utredningen att reglerna ska likna de som grundsärskolan har. att i specialskolan och Rh-anpassad utbildning ska fatta beslut om vilka elever som ska följa grundsärskolans kursplaner. Ändra på reglerna för betyg i specialskolan Utredningen tycker att specialskolan borde följa nya regler för betyg. När lärare i specialskolan sätter betyg får de inte tänka på om en elev har synnedsättning eller en grav språkstörning. Utredningen föreslår att lärarna ska kunna låta bli att räkna in sådant som eleven ska ha lärt sig. Detta ska bara vara för elever som har andra funktionsnedsättningar än dövhet eller hörselnedsättning. Vad kommer utredningens förslag att leda till? Den här utredningens förslag handlar mest om elever med dövhet eller hörselnedsättning. Flera av utredningens förslag gör det lättare för dessa elever att kunna välja var och hur de vill ha sin utbildning. Eleverna får större chans att läsa teckenspråk i och kunna få delar av sin utbildning i en specialskola. Det kommer att bli dyrare för kommunerna eftersom alla kommuner måste kunna ge anpassad utbildning för dessa elever. Det kommer att ge fler elever bättre undervisning i en skola nära hemmet. En nioårig specialskola kommer att ge eleverna en chans att gå i en skola på samma villkor som sina hörande kamrater. De elever som kommer att ha behov av att ha undervisning än , kommer också att få det. Utredningens förslag säger att kommunala skolor måste ha teckenspråksundervisning och kunna betala för deltidsutbildning. Det kommer inte att bli särskilt dyrt för kommunerna. Utredningen föreslår att höja kostnaden med för kommunerna. De pengar som staten får för detta ska staten betala den nationella samordnaren med. Men den största delen av de pengar som staten får ska staten betala tillbaka till kommunerna med statsbidrag. Därför kommer utredningens förslag inte att kosta kommunerna något. Specialpedagogiska skolmyndighetens arbete kommer att förändras om specialskolan blir nioårig. Förslaget kan också leda till att det blir färre elever i specialskolan . Om specialskolorna ska kunna ha deltidsutbildning måste de förändra sitt arbete. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 7 kap. 6, 12 och 15 §§, 10 kap. 6–7 §§, 11 kap. 9–10 §§, 12 kap. 3, 5, 7–8, 14, 16, 19, 21 och 24–25 §§, 23 kap. 1, 4 och 6 §§ och 28 kap. 14 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas nya bestämmelser, 2 kap. 8 a §, 7 kap. 6 a och 9 a §§, 10 kap. 4 a §, 11 kap. 6 a § och 12 kap. 5 a och 8 a §§, samt närmast före 2 kap. 8 a §, 7 kap. 9 a § och 12 kap. 5 a § nya rubriker av följande lydelse. 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning Huvudmän inom skolväsendet Kommuner är huvudmän för utbildning för elever i dess grund- skola eller grundsärskola som, enligt 7 kap. 9 a §, även är del- tidselever i specialskolan. Staten är huvudman för ut- bildning för elever i specialskolan som, enligt 7 kap. 9 a §, även är deltidselever i eller grundsärskolan. Enskilda huvudmän för en grundskola eller en grundsärskola är på motsvarande sätt som i första stycket huvudman för utbildningen för elever som även är deltidselever i specialskolan. Det som anges om huvud- mannen i denna lag ska för del- tidutbildning avse den huvud- man som utses enligt ovan. Skolplikt och rätt till utbildning Hur skolplikten ska fullgöras Barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärsko- lan ska tas emot i specialskolan om de 1.är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, 2.i annat fall än som avses i 1 är döva eller hörselskadade, eller 3.har en grav språkstörning. Frågan om mottagande i spe- cialskolan prövas av Specialpe- dagogiska skolmyndigheten. Ett beslut om mottagande i special- skolan ska föregås av en utred- ning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Barn eller elever ska tas emot i specialskolan om deras behov av en anpassad undervisningsmiljö inte tillgodoses i eller grundsärskolan om de 1.är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, eller 2.har en grav språkstörning. Härutöver ska barn eller ele- ver som är döva eller hörsel- skadade tas emot i specialskolan om de har behov av en anpassad undervisningsmiljö. Frågan om mottagande i spe- cialskolan och om en elev omfat- tas av 6 § prövas av Specialpeda- gogiska skolmyndigheten. Beslu- ten ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psy- kologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Hemkommunen ska på begä- ran av Specialpedagogiska skol- myndigheten lämna ett särskilt yttrande. En elev i eller grundsärskolan som omfattas av 6 § har rätt att få sin utbildning delvis inom specialskolan (del- tidselev), efter önskemål av ele- vens vårdnadshavare. En elev i specialskolan har rätt att under samma förutsättningar få sin ut- bildning delvis inom eller grundsärskolan. För en elev som på detta sätt får sin utbildning inom två skol- former gäller de bestämmelser som avser den ursprungliga skolfor- men. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om deltids- utbildning. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisa- toriska bestämmelser i denna lag. När skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången Om inte annat följer av 13 eller 14 § upphör skolplikten vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven börjat full- göra skolplikten. Om inte annat följer av 13 eller 14 § upphör skolplikten vid utgången av vårterminen det nionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. Rätt att slutföra skolgången En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör lan har också rätt att efter skol- lan har också rätt att efter skol- , om eleven inte har nått , om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås för respektive minst ska uppnås för respektive En elev i grundsär- En elev i grundsär- till minst 800 timmars under- till minst 800 timmars under- visning utöver den i 11 kap. 7 § visning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garanterade under- första stycket garanterade under- En elev i specialskolan rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 12 kap. 5–5 a §§ ningstiden, om eleven inte dess- förinnan uppnått kunskapskraven. En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhållanden i gymnasiesärskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. För en elev som är döv, hör- selskadad eller som av andra skäl har behov av teckenspråk ska undervisning i teckenspråk erbju- das. Rektorn beslutar om vem som kan anses ha behov av sådan undervisning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.undervisningstid utöver vad som följer av 5 § , 2.avvikelser från 4 § och från timplanen för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning och för särskilda utbildningar, 3. andra begränsade avvi- kelser från 4 § och från tim- kelser från 4 § och från tim- planen utöver vad som följer av planen utöver vad som följer av 3 kap. 12 § (anpassad studie- 3 kap. 12 § (anpassad studie- gång) eller 7 kap. 9 § andra gång), 7 kap. 9 § andra stycket stycket (integrerad undervis- ning), om det finns särskilda 7 kap 9 a § tredje stycket (del- tidsundervisning), om det finns särskilda skäl, och 4. undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. erbjudas även om språket inte är eller i teckenspråk ska erbjudas elevens dagliga umgängesspråk i även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hem- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 11 kap. Grundsärskolan Allmänna bestämmelser För en elev som är döv, hörselskadad eller som av andra skäl har behov av teckenspråk ska undervisning i teckenspråk erbju- das. Rektorn beslutar om vem som kan anses ha behov av sådan undervisning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1. undervisningstid utöver vad som följer av 7 § , 2. avvikelser från 6 § och från 2. avvikelser från 6 § och från timplanen utöver vad som följer timplanen utöver vad som följer av 3 kap. 12 § (anpassad studie- av 3 kap. 12 § (anpassad studie- gång) eller 7 kap. 9 § andra gång), 7 kap. 9 § andra stycket stycket (integrerad undervis- (integrerad undervisning) eller ning), om det behövs med hän- 7 kap. 9 a § tredje stycket (del- syn till elevernas förmåga, och tidsundervisning), om det behövs med hänsyn till elevernas för- 3. andra begränsade avvikelser från 6 § och från timplanen. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. nationellt minoritetsspråk eller i erbjudas även om språket inte är teckenspråk ska erbjudas även elevens dagliga umgängesspråk i om språket inte är elevens dag- liga umgängesspråk i hemmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana före- skrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 12 kap. Specialskolan Allmänna bestämmelser Årskurser, läsår och terminer Specialskolan ska ha tio års- kurser. Utbildningen i varje års- kurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Specialskolan ska ha nio års- kurser. Utbildningen i varje års- kurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. tiden för varje elev i special- tiden för varje elev i special- skolan ska vara minst 7 845 tim- skolan ska vara minst 6 665 tim- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Undervisningstid för vissa elever En elev som är döv, hörsel- skadad eller som av andra skäl har behov av teckenspråk har rätt att få undervisningstid utöver vad som följer av 5 §. Den utökade undervisningstiden ska vara minst . Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördel- ning av undervisningstiden. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. ett nationellt minoritetsspråk ska erbjudas även om språket inte är eller i teckenspråk ska erbjudas elevens dagliga umgängesspråk i även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hem- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana före- skrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. För varje ämne ska gälla en kursplan. För elever med utvecklings- störning får grundsärskolans kursplaner tillämpas om elevens vårdnadshavare lämnar sitt sam- tycke. Om elevens vårdnads- havare inte lämnar sitt samtycke ska eleven läsa enligt special- skolans kursplaner. Grundsärsko- lans kursplaner får dock tillämpas för en elev utan elevens vård- nadshavares samtycke om det finns synnerliga skäl med hänsyn till elevens bästa. I den utsträck- ning som grundsärskolans kurs- planer inte kan användas får sär- skilda kursplaner upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner. För elever med utvecklings- störning får grundsärskolans kurs- planer tillämpas. Frågan om att tillämpa grund- särskolans kursplaner ska prövas särskilt av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Beslutet ska föregås av en utredning som omfattar de bedömningar som följer av 7 kap. 5 § andra stycket. Samråd med elevens vårdnads- havare ska ske när utredningen genomförs. Om elevens vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att eleven ska tillämpa grund- särskolans kursplaner ska eleven läsa enligt specialskolans kurs- planer. Grundsärskolans kurspla- ner får dock tillämpas för en elev utan elevens vårdnadshavares medgivande om det finns syn- nerliga skäl med hänsyn till ele- vens bästa. I den utsträckning som grundsärskolans kursplaner inte kan användas får särskilda kursplaner upprättas. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. För elever som läser enligt specialskolans kursplaner gäller utöver 3 kap. bestämmelserna om betygssättning i 15–22 §§ . För elever som läser enligt För elever som läser enligt utöver 3 kap . bestämmelserna ler utöver 3 kap. bestämmel- om intyg, studieomdöme och serna om intyg, studieomdöme betyg i 11 kap. 17–23 §§ . och betyg i 11 kap. 17–23 §§ . innan ett ämne har avslutats ska anges i 16 § 1. 1. i slutet av varje termin i årskurs 9 och i slutet av höst- terminen i årskurs 10 i ämnen 1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höst- terminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, och som inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. Betyg innan ett ämne har avslutats När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygs- sättningen bygga på en bedöm- ning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kun- skaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha upp- nått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 10. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygs- sättningen bygga på en bedöm- ning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kun- skaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha upp- nått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 9. Betyg när ett ämne har avslutats Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 10. Med sär- skilda skäl avses funktionsned- sättning, utöver de som anges i 7 kap. 6 §, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 9. Med sär- skilda skäl avses funktionsned- sättning, utöver dövhet eller hörselskada, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Huvudmannens skyldigheter i särskilda fall Ersättning från elevens hemkommun ersättning till staten för vissa ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i kostnader för den som är elev specialskolan eller i förskole- eller deltidselev i specialskolan klass eller fritidshem vid en eller i förskoleklass eller fri- skolenhet inom specialskolan. tidshem vid en skolenhet inom Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek. En elev i specialskolan har En elev eller en deltidselev i rätt till de resor som krävs för specialskolan har rätt till de Staten ska stå för resor som krävs för utbild- Staten ska stå för kost- En elev i specialskolan som En elev eller en deltidselev i till följd av skolgången måste bo specialskolan som till följd av utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhål- det egna hemmet har rätt till Staten ska svara för detta utan extra kostnader för Staten ska svara för detta utan extra kostnader för eleven. 23 kap. Entreprenader och samverkan Entreprenader