sou · GYB370d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Respondenterna menar att arbete med mänskliga rättigheter måste förankras hos både förvaltningsledningen och den politiska ledningen för att bli en del av dagliga arbetet. Detta leder in oss på det faktum att det är viktigt för en utbildning att förankras väl i ledningen för att få en betydelse för verksamheten. Två respondenter talar länge om att utbildningen inte fick det utrymmet som den förtjänade eftersom den var dåligt förankrad i ledningsgruppen. Första delen av utvärderingen försvårandes avsevärt av att flera personer som fanns med på deltagarlistan inte visste att de skulle delta i utbildningen. En respondent menar att det kan finnas flera orsaker, exempelvis att ansvarig för upplägget och genomförandet av utbildningen inte gav tillräckligt med information om upplägget och att trycket på ledningsgruppen inte var tillräcklig stark. Ansvaret att föra ut information om utbildningen till alla i ledningsgruppen föll mellan stolarna, enligt respondenten. Det är intressant att diskutera vem som i slutändan bär ansvaret för händelsen? Förvaltningschefen har det yttersta ansvaret att informera ledningsgruppen om utbildningen, men detta kräver att förvaltningschefen är väl insatt i utbildningens upplägg och innehåll och visar därigenom på utbildningens betydelse genom att prioritera den. Resultat visar att utbildningen hade fått mycket större genomslagskraft om den från början varit en prioriterad fråga för förvaltningsledningen. för att utbildning skall få betydelse måste ledningen när de tackar ja till utbildningen formulera ett tydligt mål och syfte, trycka på varför alla borde delta och konkretisera vilka konsekvenser de vill att utbildningen skall få. Utan att göra detta blir det bara ännu en trevlig halvdag som man sedan glömmer. Respondenten menar att det var tydligt när de fick informationen om utbildningen och litteraturen att utbildningen syftade till att vara användbar och applicerbar på verksamheten. För att detta skall bli verklighet krävs en annan process menar respondenten. Utbildningens betydelse för verksamheten och deltagarnas arbetssätt måste processas innan utbildningen för att skapa ett fundament att bygga vidare på. Det betyder också att processen måste fortlöpa under, mellan och efter att utbildningen är avslutad. Denna process kan endast drivas av ledningsgruppen om de anser att det är en fråga av primär betydelse för myndigheten och inte någonting som man bör engagera sig i. Vad har respondenter lärt sig om mänskliga rättigheter genom utbildningen? Trots att det finns tydliga brister i hur utbildningen har presenterats och förankrats bland deltagarna har utfallet enligt respondenterna varit mycket positiv. Samtliga respondenter anser att utbildningen har varit långt över deras förväntningar och bland de mest intressanta och användbara. Samtliga blev mycket förvånade över den höga kvalitén på föreläsarna och innehållet i föreläsningarna. Flera deltagare nämner att det kom som ett slag i ansiktet att de inte hade fått bättre förhandsinformation om utbildningen. Redan i början av första utbildningstillfället uppfattade de utbildningen som högst aktuell och viktig. Det är också intressant som nämnt ovan att samtliga respondenter märkte att det fanns ett tydligt syfte med utbildningen som inte var tillräckligt förankrat i förvaltningens arbete. det är ju nästan lite provocerande sättet som utbildningen initierades. Man bestämmer en utbildning, slänger hela ledningsgruppen på den, för vi alla var ju där fastän vi kanske inte ville och sedan blev det ett riktigt överrasknings moment efter första tillfället när alla bara gapade stort för det var så intressant och bra. Alla ville ha mer och vi pratade om hur roligt det skulle vara att ha ett tillfälle till. Men som sagt för att det skall få genomslagskraft måste det vara klart vad förvaltningen vill med detta, och där brast det ordentligt. En av respondenterna talade länge om varför utbildningen kändes aktuell och användbar. Respondenten menar att många fortfarande har en förvrängd bild av vad mänskliga rättigheter är och det är någonting som berör de där (alltså 3:e världen). Själva begreppen mänskliga rättigheter är brett och , när man hör det känns det svårt att begripa dess omfattning. Detta innebär att även om en föreläsare lyckas bryta ner mänskliga rättigheter till något konkret och applicerbart på det dagliga arbetet betyder det inte att det blir användbart. Deltagarna upptäckte genom utbildningen att mänskliga rättigheter påverkar var och en, och blev förvånade, för nu måste de förhålla sig till mänskliga rättigheter. Respondenten menar att utbildningens största behållning var att det fanns en tydlig koppling mellan bemötande dem och brukarmedverkan, m.a.o. det som förvaltningen redan arbetar med och mänskliga rättigheter. Utbildningen lade en grund genom att förklara hur mänskliga rättigheter kan vara en plattform. målsättning som bygger på gemensam plattform ge starkt stöd för det arbete vi utför, menar respondenten. jag tycker att utbildningen gav oss en möjlighet att reflektera och gjorde koppling mellan det som vi redan arbetar med och mänskliga rättigheter. Jag kände direkt att detta kan jag verkligen ha nytta av i mitt arbete, som jag önskade att det fanns mer tid att problematisera. På slutet av pratades det om svårigheterna med att olika rättigheter krockar med varandra i vardagliga arbetssituationer och då kände jag att det blev ett avstånd. Vi måste diskutera svårigheter och olika förhållningssätt. Flera deltagare pratade om hur viktigt det är att faktiskt lära sig om mänskliga rättigheter, förstå dess ursprung och utveckling , för att det skall få en bäring på det egna arbetet. De menar att det är viktigt att varje deltagare förstår att mänskliga rättigheter inte är någon skrivbordsprodukt utan ett högst levande dokument som har nötts fram . Kunskapen om mänskliga rättigheters betydelse och användningsområde skulle lägga grunden för att anställda skall inse behovet av att själva tillämpa ett rättighetsperspektiv i sitt arbete. De menar att det är först när man sitter på en utbildning i mänskliga rättigheter som man inser hur lite man kan om det egentligen. En av respondenterna berättade hur utbildningen förändrade hennes syn på den roll som hon har i förvaltningen. utbildningen förklarade att det finns skäl till varför vi skall jobba med detta och att det finns en grund i detta, som egentligen inte alls handlar om det som vi nämligen hävdar, att vi är tillför att hjälpa andra människor som har det svårt utan att vi är här för att tillgodose de rättigheter som vi alla som individer har. Detta visar på att flera respondenter uppfattade att det fanns mycket substans i innehållet i föreläsningarna som fick dem att förstå betydelsen av mänskliga rättigheter och vilken kraft ett rättighetsperspektiv har på en verksamhet. Respondenterna har varit mycket nöjda med litteraturen, föreläsarna och hemuppgiften. Hemuppgiften uppfattades som ett besvärande moment i början som skulle ta för mycket tid i anspråk, men samtliga är de överens om att det var nödvändigt att göra den för att förstå hur man själv kan arbeta med frågorna. Vilka utmaningar möter föreläsare i en utbildning i mänskliga rättigheter och vad tycker de om utbildningens upplägg. Två föreläsare intervjuades. Den mest förekommande svårigheten som föreläsarna möter vid utbildningar i mänskliga rättigheter är att rättigheterna uppfattas som högtravande begrepp och fjärran från deltagarnas vardag. Därför är det oerhört viktigt att kunna fokusera och lyfta fram den nytta som deltagarna skulle ha av att arbeta med mänskliga rättigheter i vardagen. För att en utbildning för ledningsgruppen i kommun skall bli bra är det oerhört viktigt att som föreläsare exempelvis känna till arbetssätt, menar en av respondenterna. Respondenten anser att modellen för utbildning i mänskliga rättigheter är mycket bra och användbar. Respondenten poängterade att en brist var att för lite tid lades på hemuppgiften och reflektioner som har en central betydelse i en utbildning. Dock skulle det ta mer tid i anspråk och uppfattas som ett ännu besvärligare moment eftersom det inte var väl förankrat från starten, enligt respondenten. En föreläsare uttryckte följande; egentligen möter jag inget motstånd alls, jag tror att alla vill verka för mänskliga rättigheter. Jag brukar alltid säga när jag föreläser att kan ni artikeln 1,2 och 30 i den allmänna förklaringen och verkligen förstår innebörden av det brukar ni klara er mycket bra. Jag tror att det är bra att deltagarna får mer kunskap, men jag tror att de kan komma långt med sunt förnuft. Föreläsarna har olika syn på hur en utbildning i mänskliga rättigheter borde genomföras och hur mycket kunskap deltagarna behöver för att börja arbeta med mänskliga rättigheter. De är dock överens om att det är viktigt att bryta ned innehållet i föreläsningen till deras verksamhet och att diskutera fördomar. Den övergripande slutsatsen som utvärderingen kommer fram till är att deltagarna har varit mycket nöjda med utbildningen och att den har varit långt över deras förväntningar. Den första målsättningen med utbildningen som var att skapa förståelse för att mänskliga rättigheter är användbart och att belysa hur det går att arbeta med mänskliga rättigheter i en verksamhet har uppnåtts i stor utsträckning. utbildningen fått ökad förståelse om hur och varför mänskliga rättigheter har kommit till, hur de med tiden har utvecklats och vilken betydelse de har . Deltagarna har fått en koppling mellan mänskliga rättigheter och diskrimineringsgrunderna samt förstått vilken betydelse det skulle få om samtliga diskrimineringsgrunder kunde ramas in under mänskliga rättigheter. Många deltagare anser att föreläsarna har lyckats koppla mänskliga rättigheter till deltagarnas vardag, genom att konkretisera betydelsen av att arbeta mer inriktat med ett rättighetsperspektiv. Flera deltagare som innan utbildningen inte kunde se hur de arbetar med mänskliga rättigheter och hur överhuvudtaget det berör deras enhet, kunde efter utbildningen säga att de har fått en helt ny syn på mänskliga rättigheter och förstått hur de kan applicera rättighetsperspektiv i vardagliga besluts situationer. Den andra målsättningen, att belysa och skapa förståelse för att mänskliga rättigheter emellanåt ställs mot varandra och hur viktigt det är att se dessa dilemman i en verksamhet samt belysa hur det går att arbeta med detta, har väckt en hel del nya tankar hos deltagarna. Medan flera talar om hur viktigt det är att lyfta fram detta och få deltagarna att fundera, menar andra att diskussionerna smalnade av betydligt när olika dilemman började diskuteras. Svårigheterna uppdagades eftersom inga givna svar eller lösningar finns, utan det är upp till varje medarbetare att belysa olika perspektiv. Enligt deltagarna lyckades utbildningen belysa och skapa förståelse för att mänskliga rättigheter emellanåt ställs emot varandra men däremot fastslog flera deltagare att de fortfarande tycker att det är svårt att arbeta med mänskliga rättigheter och att föreläsarna inte kunde ge några konkreta förslag på hur det kunde göras. Flera deltagare önskade att de hade fått mer tid att diskutera olika ställningstaganden och tillsammans med andra hitta olika lösningar. Den tredje målsättningen, att skapa medvetenhet för det ansvar som finns i den kommunala verksamheten för frågor kring mänskliga rättigheter och vilka möjligheter det finns att påverka detta arbete, är kanske den mest problematiska eftersom det kräver starka interna krafter samt tydliga politiska beslut som återfinns i styrdokument för att genomföras. Utvärderingens resultat visar att deltagarna har varit mycket nöjda med utbildningen men tydligt beskrivit att det krävs mer än en utbildning för att börja arbeta med frågan internt. Deltagarna påpekar hur viktigt det är att det finns ett uttalat syfte och mål med utbildningen formulerat av den egna Detta skulle underlätta och stimulera deltagarna att vilja lyfta frågan på sina enheter. Detta är inte helt oproblematiskt eftersom majoriteten av deltagarna är chefer som har mandat och legitimitet att driva frågan på sina enheter om de vill. Flera menar dock att det krävs en politisk vilja för att frågan skall bli prioriterad. Det kan diskuteras vem som bär ansvaret för att arbeta med mänskliga rättigheter och om cheferna verkligen behöver mer pådrag för att lyfta fram frågan. Däremot är det viktigt att förvaltningsledningen har valt att prioritera en utbildning i mänskliga rättigheter för chefer, men synd att frågan inte har processats tillräckligt väl i gruppen innan utbildningen för att få mer genomslagskraft. Utvärderaren kontaktade fem deltagare 3 månader efter utbildningen för att undersöka om förvaltningsledningen hade lyft fram mänskliga rättigheter och diskuterat efter utbildning hur eventuellt arbete med mänskliga rättigheter skulle fortlöpa och samtliga svarande att det inte hade skett. Att dra några slutsatser är svårt men resultatet indikerar att mänskliga rättigheter ännu inte är en tillräckligt strategiskt prioriterad fråga för förvaltningen. är det viktigt att komma ihåg att det tar tid att förankra nya perspektiv i en verksamhet. Däremot kan återigen diskuteras om det verkligen är nödvändigt att direktivet att arbeta med mänskliga rättigheter måste komma högre uppifrån eller om det är ett enkelt sätt för cheferna att undkomma det ansvar som åligger dem, nämligen att se till att alla anställda implementerar ett rättighetsperspektiv i beslutsfattandet. Sammanfattningsvis kan sägas att utbildningen i stor utsträckning har uppnått de önskade målen och modellen för utbildning i mänskliga rättigheter har fungerat väl. Resultat visar att det är viktigt med en kontinuerlig dialog mellan den som genomför uppdraget och till exempel förvaltningsledningen för att ge de ansvariga på myndigheten tillräckligt med information om utbildningen och uppmuntra de att fundera på syftet med utbildningen och vilket effekt det förväntas få på verksamheten. 1.Uppmuntra beställaren att fundera på två viktiga frågor: -Syftet med utbildningen och att den kommuniceras med övriga deltagare? -Vilka effekter vill jag att utbildningen skall ha på vår verksamhet? Syftet med frågorna är att beställaren i ett tidigt skede skall fundera på varför de har beställt/fått en utbildning i mänskliga rättigheter och om utbildningen endast skall resultera i en inspirations dag för deltagarna eller påverka deras arbetssätt. Det är viktigt att deltagarna i ett tidigt skede får information om syftet med utbildning. Om beställaren vill att utbildningen skall leda till en förändrat arbetssätt vars resultat skall påvisas bör detta framgå tydligt till alla i gruppen. 2.Processa utbildningens innehåll (struktur, upplägg och genomförande) till beställaren av utbildningen. 3.Det är viktigt att förse beställaren av utbildningen med information om utbildningens upplägg och genomförande i ett tidigt skede. Detta ger beställaren möjlighet att informera övriga deltagare och bereda marken för utbildningens genomförande. 4.Om det är möjligt skall man undvika att förlägga ett föreläsningstillfälle eftermiddag. 5.Hemuppgiften bör få mer utrymme. Det bör diskuteras på vilket sätt man skall genomföra utbildningen för att ge mer plats åt diskussion och reflektion av tankar. Det är tydligt att det finns behov av detta bland deltagarna. 6.Det är viktigt att uppdragstagaren är tydlig med utvärderarens roll gentemot beställaren. Det är viktigt att uppdragstagaren berättar om de olika faser som utvärderingen består av och på detta sätt förbereder deltagarna på detta. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 2010_SOU register S-format.indd 5 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järnvägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 2010_SOU register S-format.indd 6 Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 2010_SOU register S-format.indd 7 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Backgroundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv.