sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen. 1997/98:40, ställning. 1997/98:82, sociala stadga. 1997/98:182, Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 1998/99:143, Nationella minoriteter i . 2001/02:73, – ändringar i regeringsformen. 2001/02:96, En förstärkt . 2001/02:178, Barn i väpnade konflikter - Fakultativt protokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter. 2001/02:190, . 2002/03:122, Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. 2004/05:107, Svenskt godkännande av fakultativt protokoll till FN:s konvention mot tortyr m.m. 2005/06:1, Budgetpropositionen . 2007/08:95, Ett starkare skydd mot diskriminering. 2007/08:168, Lissabonfördraget. 2008/09:1, Budgetpropositionen . 2008/09:28, Mänskliga rättigheter för personer med funktions- nedsättning. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. 2008/09:87, Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan. 2008/09:158, Från erkännande till egenmakt. 2008/09:160, Samordnad och tydlig tillsyn av . 2008/09:199, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- 2009/10:1, Budgetpropositionen . 2009/10:55, En politik för det civila samhället. 2009/10:80, En reformerad grundlag. 2009/10:135, En ny fängelse- och häkteslagstiftning. 2009/10:165, Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2009/10:180, Nya rättsmedel på upphandlingsområdet. 2009/10:232, Strategi för att stärka barnets rättigheter i . 2001/02:83, En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- 2003/04:20, Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. 2005/06:95, En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna 2006–2009. 2007/08:89, politik för global utveckling. 2007/08:109, Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. 2007/08:111, Barnpolitiken – en politik för barnets rättigheter. 2009/10:53, En strategi för ungdomspolitiken. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 2009/10:106, Dialog om samhällets värdegrund. 3 (1998–99) Om lov om styrking av menneskerettig- hetenes i norsk rett (menneskerettsloven). 35 (2004–2005) Om lov om endringer i likestillingsloven mv. (Gjennomføring av Europaparlaments- og rådsdirektiv /73/EF og innarbeiding av FN-konvensjonen om avskaf- felse av alle former for diskriminering av kvinner med tilleggs- protokoll i norsk lov). 93 (2008–2009) Om lov om endringar i menneskeretts- loven mv. (inkorporering av kvinnediskrimineringskonvensjonen). SOU 1974:100, Internationella överenskommelser och svensk rätt. SOU 1975:75, Medborgerliga fri- och rättigheter. SOU 1985:26, – En översyn. SOU 1993:40, Fri- och rättighetsfrågor. SOU 1997:116, Barnets Bästa i främsta rummet. SOU 1999:65, – företrädare för barn och ung- domar. SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2004:104, Att lära för hållbar utveckling. SOU 2006:28, Nya upphandlingsregler 2. SOU 2007:85, Olika former av normkontroll. SOU 2007:102, Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i – En översikt. SOU 2008:42, Normgivningsmakten. SOU 2008:45, Rapporter från en MR-verkstad. SOU 2008:77, Möjlighet att leva som andra, Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning. SOU 2008:125, En reformerad grundlag. SOU 2009:36, Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. SOU 2010:5, Skolgång för alla barn. SOU 2010:29, En ny förvaltningslag. Ds 1998:43, Myndigheternas föreskrifter. Ds 1998:46, Mänskliga rättigheter – mångas skyldigheter. Ds 2001:10, Mänskliga rättigheter i – en kartläggning. Ds 2001:11, - ändringar i regeringsformen. Ds 2007:9, Ett uppföljningssystem för barnpolitiken. Ds 2010:20, Bortom fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering. Regeringsbeslut, kommittédirektiv m.m. Delegationen för mänskliga rättigheter i , Redovisning av användningen och fördelningen av medel från anslag 46:1 Allmänna val och demokrati för budgetår 2006, dnr Ju2006:02/2007/34. Förordnanden i en arbetsgrupp med uppgift med att utarbeta en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter (Ju 2000:M), , Ju2000/2608/LED. Förordnanden i en interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (Ju 2006:E), , Ju2006/4035/D. Genomförandet av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om indragning av barn i väpnade konflikter. Rapport enligt artikel 8 i protokollet, bilaga till protokoll vid regeringssammanträde nr. Kommittédirektiv (dir.) 1991:119, Utvidgat skydd för grundläg- gande fri- och rättigheter samt ökade möjligheter till domstolspröv- ning av normbeslut och förvaltningsbeslut. Kommittédirektiv (dir.) 1996:15, och svensk rätt. Kommittédirektiv (dir.) 2004:96, En samlad översyn av regerings- Kommittédirektiv (dir.) 2008:36, En ny förvaltningslag. Kommittédirektiv (dir.) 2009:40, Statens skadeståndsansvar vid Kommittédirektiv (dir.) 2009:118, Utvärdering av handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna 2006-2009. Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m., dnr 2008:00741, U2009/2988/S. Regleringsbrev för avseende Forum för levande historia, , dnr Ku2009/2288/(delvis). Regleringsbrev för avseende , , dnr U2009/7241//F. Remissynpunkter på förslag till kursplaner för , Delegationen för mänskliga rättigheter i , dnr Ju 2006:02/2010/18. Synpunkter på förslag till ämnesplaner för gymnasieskolan, Delegationen för mänskliga rättigheter i , dnr Ju 2006:02/210:19. Uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för grund- skolan och motsvarande skolformer m.m., Utbildningsdeparte- mentet, dnr U2009/312/S. Uppdrag att leda och samordna ett projekt om offentligt etos, , dnr Fi2009/7223 (delvis). Uppdrag avseende examensmål och ämnesplaner för gymnasieskolan m.m., , dnr U2009/2114/G och U2009/5688/G. Uppdrag om skolans värdegrund, , dnr U2009/2848/S. Rapporter m.m. från myndigheter rättsliga ställning i , skrivelse från , dnr 9.2:1001/09, . Bra början, men bara en början, En utvärderande kommentar om den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, , ; , , 2005, , dnr Ju2004/6673/D. Bidrag till ideella organisationer. Kartläggning, analys och rekommendationer, Statskontoret 2004:17. Country Strategy Development: Guide for Country Analysis from a Democratic Governance and Human Rights Perspective, SIDA, 2003. Demokrati och individuella rättigheter inom den svenska välfärds- staten, dnr 2007-7294. Demokrati och mänskliga rättigheter: Svenska folkets kunskaper och värderingar, , 2008:4. Den gemensamma värdegrunden för de statsanställda, , 2009. Om resultatstyrning och sektoriseringsproblem, Statskontoret, 2006:3. Ett uppföljningssystem för barnpolitiken, dnr 2007/92-4, Statskontoret. Forskning och utveckling inom offentlig sektor 2007, officiella statistik, Statistiska meddelanden, UF 10 . How to Enhance the Integration of the Rights Perspective in Development Cooperation, for Development Evaluation Policy Brief, SIDA, 2008. I enlighet med skolans värdegrund?, , rapport 285, 2006. Integration av mänskliga rättigheter i svensk utbildning –2004, en kommentar med fokus på den obligatoriska skolan, , och , , bilaga 3 till Bra början, men bara en början, En utvärderande kom- mentar om den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättig- heterna, , dnr Ju2004/6673/D. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2008/09 JO1. Kansallisen ihmisoikeusinstituution perustaminen, Betänkanden och utlåtanden 45/2010, , . Kartläggning av bidrag till ideella organisationer, diarieförd i ärende IJ2009/1033/UF som ett led i utarbetandet av prop. 2009/10:55, En politik för det civila samhället. Kartläggning av regleringsbrev, Förändring av regleringsbreven mellan , , ESV 2009:16. Kom närmare, , 2009. Läromedlens roll i undervisningen, , rapport 284, 2006. Mänskliga rättigheter som etisk, politisk och rättslig diskurs, Veten- skapsrådet, dnr 2009-1319. Nationella indikatorer för mänskliga rättigheter. Små fönster med en glimt av ett större sammanhang, Serie A 2009:6 (dnr 2008/0212), Handisam 2009. OECD:S riktlinjer för multinationella företag – en handbok, , 2006. Protect, Respect, Remedy – a Conference on Corporate Social Respon- sibility (CSR), (konferens- rapport). Redovisning av uppdrag att göra en kartläggning av svensk forskning om mänskliga rättigheter, dnr Ju2004/8468/D. Regelverk och praxis i offentlig upphandling, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:2, . Make them real! Conclusions from the International Conference on Systematic Work for Human Rights Imple- mentation (konferensrapport), , 6-7 november 2008. för revision, , BI 2007:1. Rättsliga förutsättningar för en databasinfrastruktur för forskning, rapportserie 11:2010, 2010. Sociala och etiska krav i offentlig upphandling, , vägledning, . Terms of Reference for the Review of in its capacity as , Norska , . The Action Plan for Human Rights, Priorities for Action: 2005–2010, Human Rights Commission, . Undervisning om mänskliga rättigheter i högskolan, , Rapport 2008:43 R. Ung i demokratin, , 2001. Uppföljning av den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, Regeringens skrivelse 2005/06:95, , dnr IJ2010/922/DISK, . Utvärdering av antidiskrimineringsförordningen, 2009:2. Öppningstal av statsrådet vid konferensen , International Conference on Systematic Work for Human Rights Implementation, , tillgängligt på . Nytt Juridiskt Arkiv, Avd. 1 (NJA) 2005 s. 462. NJA 2007 s. 295. NJA 2007 s. 584. NJA 2009 s. 463. (RÅ) 1997 ref. 65. , From Promises to Delivery: Putting Human Rights at the Heart of the Millennium Development Goals, IOR 41/012/2010, . , National Human Rights Institutions, Recommendations for Effective Protection and Promotion of Human Rights, IOR 40/007/2001, . , Terre des Hommes, Action Aid, Interna- tional , Human Rights-Based Approaches and European Union Development Aid Policies, 2008. Banika, , Support for Human Development: Reflections on the Malawian Experience, i , Volume 14, Issue 1, , s. 34–50. Burdekin, , National Human Rights Institutions in the Asia- Pacific Region, Library volume 27, /: 2007. CARE Human Rights Initiative, Basic Introduction to Human Rights and Rights-Based Programming: Facilitators Guidebook, 2004. , ., On Democracy, : , New ed., 2000. , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis: en kom- mentar till om de mänskliga rättigheterna, 3:e uppl., : juridik, 2007. , Applying a Rights-Based Approach: An Inspirational Guide for , 2007. Didón, ; , ; , . En kommentar, Del 1, : Juridik, . , , Budgeting for Womens Rights. Monitoring Govern- ment Budgets for Compliance with CEDAW, UNIFEM, , . Fonden för mänskliga rättigheter, Mänskliga rättigheter i länsstyrel- sens myndighetsutövning, . , The Human Rights Education Handbook: Effective Practices for Learning, Action and Change, Topic book 4, , 2000. Frankovits, , Mainstreaming Human Rights: The Human Approach and the , Desk study prepared for , , 2005. , ; , , (red.) Demokratins mekanismer, : Liber, 2003. ; Stjernquist, , reviderad av , ; , , Vår författning, : , 2003. , ; Stjernquist, ; , ; , ; , , Grundlagarna, 2 uppl. : juridik, 2006. Hunt, ; MacNaughton, , A Human Rights-Based Approach to Health Indicators i McCorquodale, , och Baderin, , (red.) Economic, Social, and Cultural Rights in Action, : , 2007. , , A Human Rights Approach to Development Programming, , 2003. Lijphart, , Patterns of Democracy: Government Forms and Performance in Thirty-six Countries, : , 1999. , Human Rights, Human Lives – A Handbook for , , 2006. , ; , , with , ; , ; Vizard, , To Claim our Rights: , Human Rights and Sustainable Development, : , 2001. NORAD, Handbook in Human Rights Assessment. State Obliga- tions, Awareness and Empowerment, 2001. Piron with ONeil, , Integrating Human rights Into Development: A Synthesis of Donor Approaches and Experiences, , . Pohjolainen, , The Evolution of National Human Rights Institutions - The Role of the United Nations, The Danish Insti- tute for Human Rights, 2006. Save the Children, Child Rights Programming: How to Apply Rights- Based Approaches in Programming, 2002. Strzelewicz, , De mänskliga rättigheternas historia. Från den amerikanska oavhängighetsförklaringen till våra dagar, : förlag, ny utg. 2001. Kommuner och Landsting En fråga om demokrati. Inrikt- ningen av Kommuner och Landstings verksamhet för kongressperioden –2011. Søvig, , Barnets rettigheter på barnets premisser – utford- ringer i møtet mellom FNs barnekonvensjon og norsk rett. En utredning gjort på oppdrag fra Barne- og likestillingsdepartementet, Bergen, 2009. , , Human Rights Obligations in Education – The 4-A Scheme, Nijmegen, The : , 2006. VeneKlasen, ; , ; , ; , , Approaches and Beyond: Challenges of Linking Rights and Participation, IDS Working Paper 235, : , . , ; , , Human Rights Act Toolkit, : , 2:a uppl., 2008. Människorätt en viktig del av krishanteringen, . Ny undersökning: Kunskapen om mänskliga rättigheter brister, . Obetänksamma kränkningar, . Slaveriet – en del av vår nutid, Slaveriet – en del av vår nutid, Slaveri under annat namn, , . Stärk arbetet för mänskliga rättigheter i , . Delegationen för mänskliga rättigheter En delegation inrättas för att med utgångspunkt i regeringens skri- velse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006– 2009 (skr. 2005/06:95) stödja det långsiktiga arbetet med att säker- ställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Delega- tionen skall inom ramen för uppdraget stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i sam- hället, bland annat genom att samordna EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla, och kampanj Alla Olika Alla Lika i , stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, samt lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Uppdraget skall slutligt redovisas till regeringen senast den 31mars 2010. De mänskliga rättigheterna åtnjuts av den enskilda människan, flickor och pojkar, kvinnor och män, ensamma eller tillsammans med andra. De ger uttryck för skyldigheter som den offentliga sektorn har gentemot individen. Skyldigheterna vilar ytterst på regeringen men även på bland annat statliga myndigheter, kommu- ner och landsting. Utgångspunkten för dessa skyldigheter och arbetet med att effektivt genomföra de mänskliga rättigheterna är de bindande åtaganden som gjort genom att ansluta sig till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna uttrycks även bland annat i de svenska grundlagarna och i lagen (1994:1219) om den europeiska konven- tionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det finns ett inbördes beroendeförhållande mellan demokrati och mänskliga rättigheter. I skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) sägs att demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna som de mänskliga rättig- heterna stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgerligt deltagande. om mänskliga rättigheter i 1993 har slagit fast att rättigheterna är odelbara. Detta innebär att de eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheterna är lika viktiga som de medborgerliga och politiska rättigheterna och att rättigheterna samspelar och stöttar varandra. De människor som är socialt eller ekonomiskt marginaliserade har t.ex. i regel sämre förutsättningar att tillvarata sina medborgerliga och politiska rättigheter, vilket leder till ett ojämlikt politiskt deltagande och till politiskt utanförskap, ett problem som exempelvis framträder i storstadsregionernas stadsdelar. är en väl fungerande demokrati, baserad på ett brett medborgerligt deltagande, central för arbetet med att skydda och främja de mänskliga rättigheterna. Det politiska deltagandet är ett medel för människor som vill påverka och förändra, exempelvis sin egen eller andras situation. Det är också i det demokratiska sam- talet som avvägningar mellan olika rättigheter bäst kan göras. Regeringen tar ett samlat grepp om skyddet för de mänskliga rättigheterna i genom sin skrivelse En nationell handlings- plan för de mänskliga rättigheterna 2006–2009 (skr. 2005/06:95). Handlingsplanen, vilken innehåller en sammanställning av ett hundra- tal åtgärder inom skilda politikområden, utgör ett redskap i arbetet för full respekt för mänskliga rättigheter i och är avsedd att användas av såväl regeringen som statliga myndigheter, kommuner och landsting. Handlingsplanen innehåller även en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i . På europeisk nivå pågår ett arbete avsett att bidra till medlems- ländernas effektiva genomförande av de mänskliga rättigheterna. Europeiska unionen (EU) avser besluta att 2007 skall bli Europeiska året för lika möjligheter för alla. Avsikten är att det på nationell nivå skall genomföras aktiviteter, såsom möten, evenemang, informations- och utbildningskampanjer samt undersökningar, som skall motverka diskriminering på de grunder som anges i artikel 13 i EG-fördraget (kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning). Vid tredje toppmöte beslutades att genomföra . Kampanjen syftar till att uppmuntra och möjliggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga samhällen med utgångs- punkt i mångfald och delaktighet i en anda av ömsesidig respekt och förståelse. Kampanjen är en uppföljning av den kampanj med samma namn som anordnade 1995. Arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna Det är den offentliga sektorn, bland annat statliga myndigheter, kommuner och landsting, som bär ansvaret för att inter- nationella åtaganden om mänskliga rättigheter respekteras fullt ut och genomförs effektivt och långsiktigt. Det finns dock ingen funktion som har ett generellt och samordnande ansvar för att stödja arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Genom att tillsätta en delegation kan olika kompetenser samlas för att på ett ändamålsenligt sätt tydliggöra de mänskliga rättig- heternas relevans för skilda typer av verksamhet inom statlig och och för att sprida kunskap och information om de mänskliga rättigheterna. En sådan funktion kan också underlätta kontakter mellan relevanta aktörer och bidra till ökad överblick över vilket arbete som bedrivs för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna i . Respekten för de mänskliga rättigheterna skall genomsyra all offentlig verksamhet Det är nödvändigt att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut inom all offentlig verksamhet. Denna respekt måste genomsyra alla delar av verksamheten så att risken för kränkningar minimeras. Arbetet för att uppnå full respekt kräver utveckling av kunskap och kompetens hos medarbetarna och kan innebära att rutiner och arbetsformer behöver förändras. I samband med genomförandet av den första nationella hand- lingsplanen för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) fram- gick att det i flera avseenden fanns ett behov av stöd i arbetet för de mänskliga rättigheterna bland statliga myndigheter, kommuner och landsting. När den första handlingsplanen utvärderades bekräftades detta behov. I utvärderingen betonades bland annat att utbildning och andra åtgärder som genomförs i syfte att skydda och främja de mänskliga rättigheterna måste anpassas till den aktuella verksam- heten och att en särskild funktion borde inrättas för att tillhanda- hålla stöd vid utformningen och genomförandet av sådana åtgärder. Under utarbetandet av handlingsplanen –2009 har vidare ett flertal statliga myndigheter, kommuner och landsting framfört att det behövs stöd i form av bland annat information, utbildning, erfarenhetsutbyte, analyser och rekommendationer samt metodik. I anslutning till detta behöver dessa aktörer också en fortlöpande, uppföljande dialog. För att denna typ av stöd skall kunna tillhandahållas krävs konti- nuerlig kontakt med representanter för statliga myndigheter, kommuner och landsting. Vidare krävs sakkunskap om såväl män- skliga rättigheter som olika delar av statlig och . Strategisk information och kunskap om mänskliga rättigheter Regeringens erfarenheter av att genomföra den första nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna och från erfaren- heterna av arbetet med att genomföra regeringens politik för ett ökat och mer jämlikt politiskt deltagande har visat att det finns behov av att grundligt undersöka hur information och kunskap om mänskliga rättigheter kan nå olika grupper av allmänheten på ett sätt som kan stärka deras delaktighet och inflytande. Varje männi- ska behöver vara medveten och ha grundläggande kunskap om sina mänskliga rättigheter för att ha möjlighet att bevaka och tillvarata dem. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har också pekat på att det finns grupper i samhället som känner stark misstro mot det allmänna och som därför sällan själva tar kontakt med myndigheter i frågor som rör deras rättigheter. Inom EU har stora framsteg gjorts, inte minst genom lagstift- ning, när det gäller att motverka diskriminering och att främja lika möjligheter för alla. Lagstiftningsåtgärder måste kompletteras med andra insatser för att principen om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla skall få en bred förankring i samhället. Europeiska året för lika möjligheter för alla skall bidra till detta. Det är av största vikt att unga människor i ett tidigt skede i livet får kunskap om de mänskliga rättigheterna, däribland barnets rättigheter och frågor om icke-diskriminering. kam- panj Alla Olika Alla Lika syftar till att genom förbättrade kunska- per om mänskliga rättigheter stärka och uppmuntra ungdomars deltagande i ett samhällsbyggande som präglas av ömsesidig respekt och förståelse. Det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter Det svenska offentliga samtalet om mänskliga rättigheter begränsar sig ofta till situationer i andra länder. Det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter som gäller det svenska samhället begränsar sig i sin tur i regel till enskilda fall av kränkningar som av ett eller annat skäl väckt massmediernas intresse. Rättighetsfrågorna får sällan en mer grundlig belysning trots att kartläggningen har visat på brister i genomförandet av åtaganden om mänskliga rättigheter. Kunskapen om de mänskliga rättigheternas innebörd riskerar därför att inte nå allmänheten i tillräcklig utsträckning. En slutsats som drogs i utvärderingen av regeringens första nationella hand- lingsplan för de mänskliga rättigheterna var att den svenska allmän- hetens brist på kunskap om mänskliga rättigheter riskerar att vid- makthålla en uppfattning om att de mänskliga rättigheterna inte angår utan främst berör internationella förhållanden och andra länder. För att kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättig- heterna skall öka inom såväl den offentliga sektorn som närings- livet, föreningslivet och bland allmänheten finns det behov av att stimulera till ökat intresse. En ökad kunskap om de mänskliga rättigheterna bidrar i sin tur till att rättigheterna förverkligas. En delegation inrättas för att med utgångspunkt i En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006–2009 (skr. 2005/06:95) stödja ett mer effektivt genomförande av åtaganden om mänskliga rättigheter. Delegationen skall inom ramen för uppdraget utföra följande uppgifter. Stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten