sou · GYB3105 · 2011-01-01 00:00:00 — Därvid skall en så stor andel av tiden i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mellan den tid under vilken den pensionssökande har varit bosatt i , inräknad den tid som avses i 2 §, från den första ankomsten till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde . Vid beräkningen skall bortses från tid för vilken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. Denna nya lag har en speciell relevans för vår studie då en stor del av de utrikes födda i vårt urval kan betraktas som flyktingar. Det är även väsentligt att nämna att garantipensionen är prisindexerad och att detta har en stor betydelse för våra resultat. I det reformerade pensionssystemet är pensionsåldern rörlig, och det ingår en rättighet för anställda att få fortsätta sin anställning till . Pensionen baseras på en fast avgift på av den 3 Prisbasbeloppet var 43 600. En beskrivning av det svenska pensionssystemet årsinkomst som ger pensionsrätt, varav används för att betala samma års pensioner och sparas och förräntas på ett individuellt premiepensionskonto. Vid pensioneringen delas den samlade pensionsbehållningen, dvs. saldot på inkomstpensionskontot, med det s.k. delningstalet. Detta beror på den återstående medellivslängden vid pensioneringen, dvs. det antal år som pensionärer i samma årskull förväntas få pensioner. I delningstalet har också tillgodoräknats en framtida inkomsttillväxt motsvarande . Inkomstpensionen räknas om med förändringen i inkomstindex minus räntan på som tillgodoräknas i delningstalet. Detta innebär att om lönerna ökar med exakt mer än inflationen, så kommer pensionerna att öka med lika mycket som inflationen. Ökar lönerna med t.ex. mer än inflationen kommer pensionerna att öka i fasta priser. Ökar lönerna med t.ex. mer än inflationen så minskar pensionerna i fasta priser. Både inkomst- och premiepensionen kan tas ut . Någon åldersgräns uppåt finns inte, och pensionen kan tas ut helt eller partiellt. Majoriteten av de anställda har även en tjänstepension. Dessa pensioner, som finansieras via arbetsgivaren, ger pensionsinkomster utöver den allmänna pensionen även för inkomster utöver takbeloppet på 7,5 inkomstbasbelopp. Fyra avtalsområden kan särskiljas: privatanställda arbetare, privatanställda tjänstemän, statligt anställda samt anställda i kommuner och landsting. Flera av dessa avtals- eller tjänstepensioner har reformerats och vi har inte för avsikt att beskriva dessa system, men rent generellt har de utvecklats i samma riktning som den allmänna pensionen, dvs. från att vara förmånsbestämda till att bli avgiftsbestämda. De beräkningar som avser framtida pensioner och som redovisas i vår rapport kommer inte att inkludera tjänstepension. Däremot nämns betydelsen av dessa pensioner i kapitel fyra. Utöver pensionssystemets delar är det även relevant att nämna två bidragsformer: äldreförsörjningsstödet och bostadstillägget, vilka indirekt är kopplade till pensionssystemet eftersom de är riktade till den äldre befolkningen. Äldreförsörjningsstödet är avsett för personer som är bosatta i och som är eller äldre. Äldreförsörjningsstödet innebär en lägsta grundtrygghet och kan ses som ett alternativ till försörjningsstödet (socialbidrag). För att beräkna rätten till och storleken på äldreförsörjningsstödet beräknas först de totala inkoms- En beskrivning av det svenska pensionssystemet Från dessa inkomster görs sedan ett avdrag för skälig bostadskostnad och det som blir kvar av inkomsterna jämförs med ett fastställt belopp för skälig levnadsnivå. Enligt regler är en skälig bostadskostnad en kostnad som inte överstiger för den som är ogift och för gift eller samboende. Som skälig levnadsnivå räknas för den som är ogift och för gifta och samboende. Om inkomsten efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger skälig levnadsnivå utbetalas äldreförsörjningsstöd med mellanskillnaden. Bostadstillägg för pensionärer () är maximalt av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för gifta och samboende. Det betyder att den högsta möjliga ersättningen är för den som är ogift och för den som är gift/samboende. Beloppen avser återigen regler. Vår rapport inkluderar alla komponenter i pensionssystemet vid de beräkningar av disponibel inkomst som redovisas i nästa kapitel. Beräkningen av de framtida pensionerna gäller enbart pensionsutbetalningar från den allmänna pensionen. 4Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer Syftet med detta avsnitt är att ge en beskrivning av inkomst- och förmögenhetsskillnader mellan de som är födda i , respektive de som flyttat hit och är födda i ett land utanför OECD-området. Utgångspunkten är att ge en beskrivning av de faktorer som har en direkt eller indirekt betydelse för framtida pensionsnivåer. Uppenbarligen har arbetsinkomst en central betydelse men får inte andra inkomstslag eller real och finansiell förmögenhet glömmas bort. Storleken på privat pensionssparande är av särskilt intresse Den information som utnyttjas för denna presentation kommer från SCB:s databas , som helt och hållet är baserad på registerinformation. Denna typ av data har flera fördelar: urvalsstorleken (ingår ca 800 000 individer), kvalitén på informationen samt att individerna kan följas över tiden utan några stora bortfallsproblem. Upprepade tvärsnitt där samma individer ingår brukar kallas paneldata eller longitudinella data. Den tidsperiod som utnyttjas för denna rapport spänner över tiden . Vid analys av paneldata är det väsentligt att skilja på en balanserad respektive obalanserad panel; det första innebär att samma individer är med medan det senare innebär att nya individer inkluderas och även att gamla lämnar urvalet. Vår analys utgår från ett representativt urval av befolkning . Således utgår analysen i denna rapport från en obalanserad panel där vi enbart inkluderar individer som i varje tvärsnitt är födda . Urvalet som utnyttjas för både den deskriptiva delen och den senare analysen har delats in efter födelsekohort, kön och födelseland. Som nämndes har gruppering efter nationalitet gjorts Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer i två grupper: född i eller född i ett icke OECD-land. Då icke OECD-land är mindre språkligt elegant kommer vi oftast att referera till denna grupp som utrikes födda eller invandrare. Tabell 1 i bilaga 2 visar att invandrare och från ett land utanför , uppgick till mer än 600 000 individer i . Antalet ursprungsländer är drygt 140 och de 10 länder som flest invandrare kommer ifrån är i storleksordning , , , , , , , , och . Dessa länder svarar för av alla immigranter från ett icke OECD-land. I syfte att enklare åskådliggöra kohortskillnader delas vårt urval in i femåriga födelseintervall. Den kohort som betecknas 1975 avser alla individer födda –1979, kohorten 1970 alla födda –1974 osv. till den äldsta kohorten 1930–1934. En förutsättning för att få en hög allmän pension är en hög livsinkomst och i landet, och en faktor av fundamental betydelse är därför antal år med arbetsinkomst. Figur 1 visar på skillnader i sysselsättning mellan nationalitet, kön och ålder/kohort. Eftersom flera figurer har en liknande design kan det vara informativt att betrakta denna figur med extra stor uppmärksamhet. Vi har definierat en individ som arbetande om inkomsten från arbete överstiger mätt priser. Den vänstra panelen visar sysselsättningen definierad på detta sätt för kvinnor och den högra för män. Profilerna för nationalitet visas separat i varje figur. Normalt kunde detta medföra en svårläst figur men då skillnaderna i förvärvsfrekvenser är så stora mellan inrikes födda (dvs. svenskfödda) och utrikes födda så orsakar detta inga problem. De lägre kurvorna avser utrikes födda, och de högre kurvorna avser inrikes födda. En första reflektion är att det är dramatiska skillnader i sysselsättning beroende på nationalitet, oavsett födelsekohort. SOU 2010:105 Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer Andel sysselsatta efter födelseland och födelsekohort, Individen räknas som sysselsatt om årsinkomsten från arbete och näringsverksamhet överstiger (priser). Födelsekohorter från vänster till höger: 1975, 1970, 1965, 1960, 1955, 1950, 1945, 1940, 1935 och 1930. Egna beräkningar baserade på LINDA-data från perioden –2007. Längst till vänster vid åldern (1992) ser vi att den genomsnittliga andelen personer med arbetsinkomst var nästan noll. Oavsett nationalitet var det praktiskt taget ingen som vid så unga år hade en väsentlig arbetsinkomst. Andelen sysselsatta, dvs. personer med årsinkomst över 50 000, ökar sedan snabbt och då speciellt för de inrikes födda. För inrikes födda män i den yngsta kohorten, dvs. 1975-kohorten, var andelen sysselsatta . Motsvarande andel för kvinnor var nästan lika hög (). Som synes låg motsvarande nivå för de utrikes födda betydligt lägre: för kvinnor respektive män. Uppenbarligen visar detta på väsentliga skillnader i inträdet på arbetsmarknaden beroende på nationalitet. Det kan vara relevant att se denna dramatiska skillnad avseende inträdet till arbetsmarknaden som delvis påverkad av konjunkturen. Här spelar naturligtvis skillnader i den generella arbetslösheten en viss roll. Arbetslösheten var mycket låg , enbart för åldersgruppen 15–64, men på grund av nittiotalskrisen ökade den till 1993 för att sjunka ned mot . Vi börjar följa de olika födelsekohorterna 1992 dvs. när den djupa ekonomiska Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer SOU 2010:105 krisen slog till med följande kraftiga ökning av arbetslösheten. Det är de grupper som har svårast att få fäste på arbetsmarknaden som drabbas i tider av kris. Denna förklaring är i överensstämmelse med utvecklingen för 1970-kohorten. var dessa individer och för inrikes födda var andelen sysselsatta strax . Motsvarande andel för utrikes födda kvinnor var och för utrikes födda män. Krisen påverkade alla individer men hade betydligt större effekt för utrikes födda, speciellt för kvinnor. Effekten av krisen kan sedan följas kohort för kohort, och vad som är ett genomgående mönster är att nedgången var mycket kraftigare för de utrikes födda. Ytterligare en effekt av krisen var att utträdet från arbetsmarknaden påskyndades. För äldre kohorter och framför allt för utrikes födda innebar krisen ett snabbt utträde. Se exempelvis hur snabbt andelen sysselsatta minskade för de utrikes födda i 1935- kohorten. För kvinnorna låg andelen på och för männen på . Bara hade andelen sjunkit till . För inrikes födda män var andelen 1992 och för kvinnorna , men hade andelarna sjunkit till . Ytterligare ett förhållande som inte framgår av figuren men väl av de underliggande data är att mycket få av de äldre utrikes födda återinträder på arbetsmarknaden. Finns det några indikationer på väsentliga kohorteffekter? Som synes framstår inga stora skillnader mellan de inrikes födda; i stort sett kan vi beskriva det som en enda kraftig linje över livscykeln. Detta är inte fallet för de utrikes födda. För dem är det generella mönstret att yngre kohorter, upp till åldrarna 40–45, hade en högre förvärvsfrekvens än de äldre kohorterna. Tag som en illustration den yngsta kohorten kvinnor: 1975-kohorten. när kohorten var var dess förvärvsfrekvens högre än de tre övriga kohorternas förvärvsfrekvens vid samma ålder: jämfört med t.ex. för 1965-kohorten. En välvillig tolkning är att detta tyder på en ökad assimilering men det finns ett flertal alternativa och eventuellt samverkande förklaringar. Sammansättningen av de utrikes födda förändras över tiden. Detta kan gälla ursprungsländernas fördelning, invandrarnas utbildningsnivå och yrkeserfarenhet osv. Ytterligare en förklaring är naturligtvis att den ekonomiska konjunkturen påverkar olika kohorter i olika åldrar. Dessutom ser det något annorlunda ut för de äldre. I regel har äldre kohorter en högre sysselsättning; ett undantag är män i åldrarna 62–66. Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer Även om nittiotalskrisen har haft kraftiga effekter så kan den inte förklara de stora skillnader i sysselsättning som figuren visar. För att sammanfatta: andelen sysselsatta är klart lägre för utrikes födda än för inrikes födda, och för de flesta kohorter i aktiv ålder så ligger förvärvsfrekvensen för kvinnor. Redan här kan vi konstatera ett huvudproblem när det gäller invandrares ålderspension. Anknytningen till arbetsmarknaden är så låg att det inte finns något pensionssystem baserat på livsinkomster som kan ge en hög pensionsinkomst. Denna rapport är inte avsedd att försöka förklara varför sysselsättningen är så låg för de utrikes födda. Detta har redan analyserats i ett antal uppsatser och rapporter (se t.ex. [11] och [12]). Syftet här är snarare att utgå från verkligheten sådan den ser ut och beräkna vilka konsekvenser det får för invandrarnas pensioner. Figur 2 har samma design som figur 1 men här visas inkomstprofiler istället för förvärvsfrekvenser. Inkomsten har här definierats som genomsnittlig inkomst från förvärvsarbete och näringsverksamhet priser. Som synes är det inte enbart inkomstnivåerna som skiljer sig åt beroende på ursprungsland utan det är även stora skillnader i inkomstförändringen. Inkomstutvecklingen är betydligt snabbare för de inrikes födda. Notera de stora kohortskillnaderna mellan inrikes och utrikes födda. Dessa skillnader visar likt årsringarna i ett träd skillnaden mellan goda och dåliga år. Tag som exempel svenska män och 1960-kohorten där medelinkomsten var nästan , och jämför med 1950-kohorten som vid samma ålder enbart hade en inkomst på lite . Denna skillnad på eller speglar den reala tillväxten i ekonomin. Samma tillväxt fann vi emellertid inte för de utrikes födda; motsvarande ökning för dem var enbart . Ett sätt att uttrycka detta är att den ekonomiska tillväxten kom de flesta till del men de inrikes födda gynnades mer än utrikes födda. Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer SOU 2010:105 Medelinkomst efter födelseland och födelsekohort, Inkomst avser årsinkomst från arbete och näringsverksamhet (priser) . Födelsekohorter från vänster till höger: 1975, 1970, 1965, 1960, 1955, 1950, 1945, 1940, 1935 och 1930. Egna beräkningar baserade på LINDA-data –2007 Eftersom det urval som använts för figur 2 även inkluderar dem som inte förvärvsarbetar så speglar den låga inkomstutvecklingen för utrikes födda även ett lågt deltagande på arbetsmarknaden. I princip kan vi uttrycka detta som att grupper som har sin försörjning huvudsakligen från transfereringssystemen inte får del av den reala tillväxten. Detta beror på att de flesta transfereringar är prisindexerade och inte inkomstindexerade. Det är därför även intressant att jämföra inkomstutvecklingen för de olika grupperna, då vi utgår från att de har en arbetsinkomst. I princip kan dessa skillnader visas med liknande kohortprofiler som i figur 2, men det skulle resultera i en något svårläst figur eftersom det förekommer en del överlappningar. Istället beräknas skillnaderna i kohorternas inkomst i relation till inrikes födda mäns inkomst, och dessa skillnader redovisas i tabell 1 nedan. SOU 2010:105 Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer Genomsnittlig arbetsinkomst i relation till inkomsten för inrikes födda män –2007 för personer med en års- inkomst , och uppdelat efter födelseland, kön och inkomst avser medelvärde av inkomst från arbete och näringsverksamhet över kalenderår. egna beräkningar utifrån LINDA-data för åren 1992–2007 I stort sett framgår samma skillnader som vi tidigare framhållit. Utrikes födda personer har lägre nivåer, med några få undantag, och således beror inte detta på skillnader i förvärvsfrekvenser utan på skillnader i inkomstnivå och arbetstidens längd. Som synes har utrikes födda kvinnor en inkomst relativt svenska män på 56– . Denna andel var relativt för kohorterna 1940 till 1970 men för den yngsta kohorten var andelen större, , vilket möjligen kan tolkas som en ökad assimilering. När det gäller de små inkomstskillnaderna för utrikes födda äldre män kan de förklaras av att dessa män hade en relativt hög förvärvsfrekvens. Notera att de som tillhör 1930- och 1940-kohorterna hade en högre inkomst jämfört med inrikes födda. Detta speglar att en större andel utrikes födda män arbetade efter , vilket i sin tur naturligtvis kan bero på låga pensioner för invandrare. Här kan även framhållas att data visar på en stor andel egenföretagare bland invandrarna, men naturligtvis kan detta återigen bero på en låg allmän pension. En annan dimension av stor relevans för framtida pensioner är inkomstutvecklingen då vi enbart ser till inkomsterna för dem som har en inkomst. Detta visas i tabell 2 nedan. Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer SOU 2010:105 Procentuell förändring i arbetsinkomst givet en årsinkomst uppdelat efter födelseland, kön Not: inkomst avser medelvärdet av inkomst från arbete och näringsverksamhet som överstiger /år över kalenderår Källa: egna beräkningar utifrån LINDA-data för åren 1992–2007 Tabell 2 visar att en inrikes född man i 1975-kohorten ökade sin inkomst med . För de övriga var inkomstutvecklingen betydligt långsammare: för inrikes födda kvinnor, för utrikes födda män och enbart för utrikes födda kvinnor. För utrikes födda var de genomsnittliga nivåerna lägre och ökningen långsammare. Den kraftiga minskningen för de äldre kohorterna beror på att många individer reducerade sin arbetstid, framförallt de som fortsatte arbeta efter . Igen framstår 1940-kohorten utrikes födda män som exceptionell med en högre inkomst än övriga grupper. Fokus har varit på att beskriva inkomst av arbete, vilket är naturligt då detta har en direkt betydelse för framtida pensionsnivåer. Inte desto mindre finns det många andra indikatorer på nuvarande och framtida levnadsstandard. En sådan är nivån på övriga ekonomiska resurser, såsom inkomst av kapital och förmögenhetstillgångar. När det gäller inkomst av kapital är detta något som varierar kraftigt över tiden. I syfte att visa mer stabila samband så frångår vi kohortdimensionen och redovisar enbart ålderprofilen. Eftersom urvalet blir relativt litet för utrikes födda äldre individer sätter vi som en övre gräns, dvs. de som är födda ingår ej. Figur 3 nedan visar på stora skillnader mellan olika grupper beroende på både kön och nationalitet. Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer för inrikes födda män och lägst för utrikes födda kvinnor. Detta resultat visar på att det även var stora skillnader i förmögenhet. Då förmögenhet av naturliga skäl har en mer stabil livscykelprofil jämfört med kapitalinkomster så redovisas såväl finansiell som real förmögenhet med kohortdimensionen. Notera att information om individernas förmögenhet inte finns för hela perioden utan här används LINDA-data –2007. Figur 4 och 5 visar finansiell förmögenhet respektive netto real förmögenhet. Budskapet är enkelt: skillnaden i förmögenhet mellan inrikes och utrikes födda är stor. Reala tillgångar (i regel egen fastighet) utgör för de flesta hushåll den största delen av förmögenhetsportföljen, och för många hushåll representerar detta en pensionstillgång som skulle kunna göras likvid. En enkel jämförelse av det sista observerade visar att inrikes födda män hade mellan tre och fyra gånger så stor real förmögenhet som utrikes födda män. Undantaget är 1940-kohorten som av någon anledning har en klart högre nivå (nästan ). Figur 3 Årlig inkomst av kapital, med avseende på ålder, kön och födelseland egna beräkningar baserade på LINDA-data –2007. Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer SOU 2010:105 Medelvärde av finansiell förmögenhet, utifrån födelseland och födelsekohort, –2007 egna beräkningar baserade på 1999–2007. Figur 5 Medelvärde av real förmögenhet efter födelseland och födelsekohort, –2007 Not: priser. Källa: egna beräkningar baserade på LINDA-data –2007. En förmögenhetstillgång av speciellt intresse är privat pensionssparande. Information om storleken av ett privat pensionssparande finns enbart indirekt i genom förekomsten av storleken på avdraget för detta sparande. De förmögenhetsdata som redovisas här bygger på en metod som presenteras i och (2008). I korthet går denna metod ut på att använda LINDA-data Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer för att beräkna individens förmögenhet genom att ackumulera årligt sparande och göra ett antagande om årlig avkastning. Då även inkomst från privat pensionssparande ingår i så tar vi även hänsyn till eventuella pensionsuttag och följande minskning av förmögenheten. Som framgår av tabell 3 hade de inrikes födda en betydligt större privat pensionsförmögenhet. Den privata pensionsförmögenheten för en utrikes född kvinna var enbart mellan av en inrikes född mans förmögenhet. Utrikes födda män hade som synes en högre andel; för den äldsta kohorten var nivån nästan samma som för inrikes födda män. För de äldre kohorterna kompliceras bilden av att de vid börjat förbruka sina tillgångar och att det inte längre sker något nysparande. En faktor som kan spela roll är att utrikes födda, framför allt män, fortsatt att förvärvsarbeta och kanske inte tagit ut sin privata pensionsförmögenhet lika tidigt som inrikes födda. Notera även att för äldre kohorter var inrikes födda kvinnors pensionsförmögenhet betydligt lägre än för inrikes födda män, men för de yngre kohorterna var skillnaden mycket liten. Tabell 3 Privat pensionsförmögenhet för olika födelsekohorter, kön och födelseland i relation till inrikes födda män Källa: egna beräkningar baserade på metoden i och (2008). För att sammanfatta resultaten så visar data att inrikes födda har betydligt mer ekonomiska resurser än utrikes födda, både vad gäller inkomst och förmögenhet. Med tanke på att är ett utvecklat välfärdssamhälle så är det nödvändigtvis inte så att inkomst- och Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer förmögenhetsskillnader innebär stora skillnader i levnadsstandard. För att få en bild av hur dessa skillnader ser ut studerar vi nu disponibel inkomst (inkomst efter skatt och inklusive bidrag), där vi även justerat för hushållets storlek. Figur 6 nedan visar kohort- och nationsskillnader i hushållens disponibla inkomst. Profilerna visar återigen en betydligt högre nivå för de inrikes födda jämfört med de utrikes födda. För yngre kohorter var ökningen snabbare för inrikes födda än för utrikes födda, och för äldre kohorter var avtrappningen långsammare för inrikes födda än för utrikes födda. Trots allt är detta vad som kan förväntas. För svenska hushåll kommer en stor andel av inkomsten från arbetsinkomster vilka är inkomstindexerade, och för invandrare kommer en större andel av inkomsten från transfereringar som är prisindexerade eller indexerade genom politiska beslut. Betydelsen av arbetsinkomster framstår extra tydligt i de hushåll där genomsnittsåldern ligger i intervallet 55–. De inrikes födda fyrtiotalisterna hade en inkomst på , vilket var nästan dubbelt så mycket som inkomsten för de utrikes födda. I denna åldergrupp var förvärvsaktiviteten hög bland de inrikes födda och därmed kommer en hög andel av den disponibla inkomsten från arbetsinkomst. De utrikes föddas disponibla inkomst kom i större utsträckning från bidragssystemen, vilket resulterar i betydligt lägre inkomster. Går vi sedan till åldersgruppen 65, då en stor andel är ålderspensionärer, finner vi att inkomstskillnaden mellan inrikes och utrikes födda var kraftigt reducerad. Beskrivning av ekonomiska förhållanden för inrikes och utrikes födda personer Figur 6 Ekonomisk standard efter födelseland och kohort –2007 Not: priser.