sou · GYB3107 · 2011-01-01 00:00:00 — Långtidssjukskrivna och deras medaktörer - en studie om sjukskrivning och rehabilitering [Doktorsavhandling, monografi]. : ; 2001. 131.Wynne-Jones G, , , . What do GPs feel about sickness certification? A systematic search and narrative review. 2010;28:67-75. 132.Söderberg E, certification practices of physicians - a review of the literature. 2003;31(6):460-74. Rädd för att röra sig? 2000;5:415-20. 134.Linton SJ, . A cognitive-behavioral group intervention as prevention for persistent neck and back pain in a non-patient population: a randomized controlled trial. 2001 Feb 1;90(1- 2):83-90. 135.Grol R, Mokkink H, m.fl. Work satisfaction of general practitioners and the quality of patient care. 1985;2(3):128-35. 136.Wallace J, Lemaire J, m.fl. Physician wellness: a missing quality indicator. 2009;374(9702):1714-21. 137.Ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården: . SOSFS 2005:12 (M); Föreskrifter. Bias in analytic research. 1979(32):51-63. Analysis of one Group Practice in 1967. 1969(1):147-9. 141.Kilbom Å, , m.fl. red. Yrkesarbetande kvinnors hälsa. : ; 1999. 142.Hovelius B, , red. Kropp och genus i medicinen. : ; 2004. 143.Bird CE, Rieker PP. Gender and health - the effects of constrained choices and social policies. : ; 2008. Varför har kvinnor högre sjukfrånvaro? I:Sjukfrånvaro och sjukskrivning - fakta och förslag Betänkande av sjukförsäkringsutredningen. : ; SOU:2000:121, sid 273-301. 145.Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om åtgärder för att minska sjukfrånvaron gällande insatser 2009. och Kommuner och Landsting; 2006. 146.Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om åtgärder för att minska sjukfrånvaron gällande insatser 2009: ID=247595&NAME=%D6verenskommelse+Sjukskrivningsmilja rden+2009.pdf (20090529); 2009. 147.Ludvigsson M, , et al. Begreppet arbetsförmåga - en litteraturgenomgång. Arbete och Hälsa. 2006;8:1-19. 148.Grimby G. ICF som utgångspunkt för rehabilitering. 2002(6):498-503. 149.Muijzer A, Groothoff JW, m.fl. The assessment of efforts to return to work in Union. Eur J Public Health. 2010 Feb 8. 150.Österås N, , m.fl. A randomised comparison of a four- and a five-point scale version of the Norwegian Function Assessment Scale. Health Qual Life Outcomes. 2008;6:14. 151.Söderberg E, in sickness insurance: a systematic review of the literature on practices of social insurance officers. Health & Social Care in the Community. 2005;13(3):211- 23. 152.Hensing G, Timpka T, m.fl. Dilemmas in the daily work of social insurance officers. 1997;6:301- 9. Co-financed collaboration between welfare services - Effects on staff and patients with musculoskeletal disorders [Doktorsavhandling]. : ; 2005. Bilaga till rapporten . : Sektionen för personskadeprevention, , ; 2005. 155.von , de , m.fl. Managers perceptions of the manager role in relation to physicians: a qualitative interview study of the top managers in Swedish healthcare. 2010;20(271). 156.Löfgren A, , m.fl. AT och ST -läkares problem med och önskemål kring kompetensutveckling i arbetet med sjukskrivning. : Sektionen för personskadeprevention. 157.Hård , , m.fl. Problembaserat lärande, idén, handledaren och gruppen. : Liber; 1997. 158.Barrows H. learning: en approach to education. : Springer; 1980. 159.Talmage JB, Melhorn JM, red. A physician´s guide to return to work. : press; 2005. 160.Albrecht GL, Seelman KD, m.fl. red. Handbook of disability studies. Thousand oaks: ; 2001. 161.Vahlne , m.fl. Läkarintyget i sjukförsäkringsprocessen. 162.Ekholm J, , m.fl. AT-läkarna måste kunna mer om försäkringsmedicin! 2001;98(11):1261-4. 163.Säkerställd socialmedicinsk kompetens inom svensk hälso- och sjukvård. Rapport om den socialmedicinska specialistkompetensen för läkare: . 164.Alexanderson K, , m.fl. Läkare och försäkringsmedicin: , Sektionerna för Socialmedicin och Yrkesmedicin; 1996. Undervisning om försäkringsmedicin. 2001;98(11):1262-3. Det första Magisterprogrammet i försäkrings- medicin. I: , redaktör. Försäkringsmedicin - i gränssnittet mellan medicin och försäkring. : Socialmedicinsk tidsskrift; 2009. p. 167.Österås N, , m.fl. Structured functional assessments in general practice increased the use of part-time sick leave: A cluster randomised controlled trial. 2010 ;38(2):192- 9. 168.Ekenvall L, . Problem inom sjukvården när det gäller handläggning av patienter som är aktuella för sjukskrivning. I: , ed. Bilaga till rapporten inom sjukvården när det gäller handläggning av patienter som är aktuella för sjukskrivning. : Sektionen för person- skadeprevention, , ; 2005. 169.Aylward M, Sawney P. Support and rehabilitation - restoring fitness for work. Palmer KT, Cox RAF, , red. Fitness for work. 170.Aylward M. Health Comission : A review. A report on the findings and conclusions, including recommendations, for , Minister for Health and , Welsh Assembly Government. 171.Dorsett R. Pathways to work for new and repeat incapacity benefits claimants: Evaluation synthesis report. 172.Alexanderson K, Hensing G. and better research needed on sickness absence. 2004;32:321-3. Några huvuddrag i sjukförsäkringens utveckling. 1999;23(89):26-31. Från folkrörelse till välfärdsbyråkrati. Det svenska sjukförsäkringssystemet utveckling . : ; 1990. 175.Alexanderson K. Sickness absence; a review of performed studies with focus on levels of exposures and theories utilized. 1998;26(4):241-9. Kulturer och Attityder. Fyra aktörers perspektiv. Utbildning i försäkringsmedicin - en kostnadseffektiv satsning. 2000;97(46):5324-7. 178.Marklund S, Bjurvald M, m.fl. Den höga sjukfrånvaron; problem och lösningar. : ; 2005. 179.Lindfors S, , m.fl. Stressande faktorer bland disputerade specialistläkare anställda vid ett universitetssjukhus. & : ; 2005. 180.Lindfors S, , m.fl. Stress factors affecting academic physicians at a university hospital. 2009;34:305-13. 181.Arnetz B. Psychosocial challenges facing physicians of today. Social Science and Medicine. 2001;52:203-13. 182.Calnan M, D, m.fl. Mental health and stress in the workplace: the case of general practice in the UK. Social Science and Medicine. 2001;52:499-507. 183.Coomber S, , m.fl. Stress in UK intensive care unit doctors. 2002;89(6):873-81. 184.Elovainio M, . Work and strain in physicians in . 1998;26(1):26-33. 185.Skånér Y, , m.fl. Läkares arbete med sjukskrivning i . Resultat från två enkäter till läkarna i , . 186.Söderberg E, , m.fl. Läkares arbete med sjukskrivning i Östergötland.Resultat från två enkäter och 2008: . 187.Kivimäki M, Ferrie JE, m.fl. Diagnosis-specific sick leave as a risk marker for disability pension in a Swedish population. J Epidemiol Community Health. 2007 Oct;61(10):915-20. 188.Kivimäki M, Head J, m.fl. Sickness absence as a prognostic marker for common chronic conditions: analysis of mortality in the GAZEL study. 2008 Dec;65(12):820-6. 189.Ferrie JE, Vahtera J, m.fl. Diagnosis-specific sickness absence and all-cause mortality in the GAZEL study. 2009;63(50-55). 190.Head J, Ferrie JE, m.fl. Diagnosis-specific sickness absence as a predictor of mortality: the prospective cohort study. 2008;337:a1469. 191.Kivimäki M, Forma P, m.fl. Sickness absence as a risk marker of future disability pension: the 10-town study. J Epidemiol Community Health. 2004 ;58(8):710-1. 192.Vahtera J, , m.fl. All-cause and diagnosis-specific sickness absence as a predictor of sustained sub-optimal health: a 14-year follow-up in the GAZEL cohort. 2010;64(4):311-7. 193.Virtanen M, , m.fl. Sickness absence as a risk factor for job termination, unemployment, and disability pension among temporary and permanent employees. 2006 1, 2006;63(3):212-7. 194.Karlsson N. Prospective Cohort Studies of Disability Pension and Mortality in a Swedish County. (Doktorsavhandling) : ; 2007. 195.Floderus B, , m.fl. Positiv och negativ påverkan på livssituationen vid långtidssjukskrivning. Arbete och Hälsa. : ; 2003 (1-24). 196.Floderus F, , m.fl. Self-estimated life situation in patients on long-term sick leave. J Rehabil Med. 2005;37:291-9. 197.Niederkrotenthaler T, , m.fl. Exposure to parental mortality and markers of morbidity, and the risks of attempted and contemplated suicide in offspring: an analysis of sensitive life periods. Health, Online First. 2010;10.1136. Läkaren, patienten och sjukdomen. : ; 1978. , medicine doktor, universitetslektor vid och Hälsa, . Forskar om arbets- förmåga, förutsättningar för arbete och samverkan i sjukskrivnings- processen. Har lång erfarenhet av forskning i försäkringsmedicin och har gjort systematiska litteraturöversikter om sjukskrivnings- och handläggningspraxis. , doktor i medicinsk vetenskap. Forskare vid Sektionen för försäkringsmedicin, vetenskap, . Har forskat och undervisat inom folkhälsa och socialmedicin och har lång erfarenhet av socialförsäkrings- området. , doktor i medicinsk vetenskap, chef på , Inspektionen för socialförsäkringen. Har disputerat i rehabiliteringsmedicin och forskat och undervisat inom området samverkan mellan aktörer i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Har erfarenhet av internationella jämförelser inom sjukförsäkrings- området. , doktor i medicinsk vetenskap, professor i socialförsäkring vid Sektionen för försäkringsmedicin, , , . Har forskat och undervisat inom sjukfrånvaroområdet och gjort ett flertal systematiska litteraturöversikter. Ett råd bestående av forskare ska tillkallas med uppdrag att belysa relevanta forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska agera som rådgivare till regeringen i hälso- och sjukvårdsfrågor och i sociala frågor samt förse regeringen med relevant kunskap för utformningen av välfärdspolitiken inom områden. Arbetet ska redovisas dels i en årlig rapport, dels vid återkom- mande möten med ansvariga statsråd och tjänstemän vid . Behovet av ett socialt råd Det svenska samhället står inför ett flertal utmaningar. Det stora utanförskapet och en åldrande befolkning sätter bl.a. socialförsäk- ringssystemen, hälso- och sjukvården och äldreomsorgen under finansiell press. ökar möjligheterna till att leva ett längre liv i hälsa för en stor del av befolkningen. För att möta dessa utma- ningar krävs en effektiv och evidensbaserad politik. Aktuella forsk- nings- och utredningsresultat med relevans för utformning av väl- färdspolitiken inom område behöver tas till- vara på ett mer effektivt sätt än . Flertalet myndigheter inom det sociala området följer forskningen inom respektive ansvarsområde. Det finns dock ett behov av att få en samlad syn på aktuella frågor som är bredare än någon myndighets verksamhets- område. Genom att ha kontakt med välmeriterade forskare, verksamma inom det sociala området, kan man främja utformningen av en samlad evidensbaserad politik för det sociala området. För att på ett mer effektivt sätt än ta till vara aktuell kunskap, såsom nya forskningsrön på det sociala området, och främja utby- tet mellan forskning och politik ska ett råd med välmeriterade fors- kare tillsättas av regeringen. Utöver dessa adjungeras generaldi- rektörerna för och till rådet. Rådets uppgift är att bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida socialpolitiska avgöranden. Rådets verksamhet delas in i två huvudområden: -Att vara rådgivare till regeringen i frågor inom det sociala områ- det. -Att förse regeringen med relevant kunskap för utformning av välfärdspolitiken inom områden. Rådet ska redovisa relevant och aktuell kunskap baserad på bl.a. svenska och internationella forskningsrön inom det sociala områ- det. Rådet ska identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion och utveckling. Rådet ska även agera rådgivare åt och lämna rekommendationer till regeringen i långsiktiga strategiska frågor. Rådet ska i sitt arbete samråda med berörda aktörer och utred- ningar som har relevans för rådets uppdrag. Det står rådet fritt att utarbeta arbetsformer och innehåll på ett sådant sätt som rådet bäst anser fylla syftet med uppdraget. I uppdraget ingår att löpande ge råd och information åt regeringen. Detta ska ske på följande sätt: -Möten med ansvariga statsråd minst . Respek- tive statsråd och rådet väljer ämne varannan gång. Diskussio- nerna inleds med förberedda inlägg från rådets medlemmar. -Regelbundna möten med berörda tjänstemän vid . ska rådet lämna en rapport till regeringen med en redogörelse för den verksamhet som rådet har bedrivit . Därutöver är rådet oförhindrat att lämna rapporter i valfria frågor. Rådets uppdrag omfattar perioden från till och med . Uppdraget ska slutredovisas . för dataextraktion och bedömning; Läkares sjukskrivningspraxis. Modifierad efter SBU 2003 (1) Datum granskningen gjordes: 200 - - . Försteförfattare (studie) .. .....Publiceringsår Vilka samband studeras? Typ av studie Experimentell studie: RCT CT Kvasiexperiment Annan interventionsstudie Observationsstudie Tvärsnitt Longitudinell: Prospektiv Retrospektiv Kohort Fall-kontroll Litteraturstudie: Meta-analys Systematisk översikt Review Modellstudie Multicenter Befolkning Arbetslösa Visst geografiskt omr. Anställd; visst yrke, vilketviss arbetsplats/bransch, vilken Enkät: med vinjetter. Validerad: Ja Nej delvis uppgift saknas hänvisn till annan artikel Intervju strukturerad semi-strukturerad individuell grupp face-to-face telefon Registerdata: Typ: . , sjukvård Utredning, FK Utredning gjord i annan organisation Klinisk undersökning ..Annat . Sjukfrånvaro Förtidspension Oklart, hur. Självrapporterade, Läkarrapporterade Från sjukintyg (Fler alt. Registerdata (försäkringsbolag) Registerdata(arbetsgivare) Incidens/fall Incidens/personer längd, sjukskrivningsdiagnos Annat Sjukdom/diagnos i fokus (flera kan anges): Indexsjukdom.. Diagnosmetod Ej aktuellt Sjukskrivningsintyg Förtidspension Registerdata Självrapporterad (Flera alt. ok) Data från med. Klinisk undersökning speciell för studien ej Tydliga Otydliga Adekvata Ej adekvata. Enhetliga för ingående grupper; Ja Nej Oklart Kontroll- eller referensgrupp: relevant vald ja delvis nej Ej aktuellt Enhetliga för ingående grupper; Ja Beskrivning av studiepopulationen, studiegruppen etc, totalt och uppdelat på kön, med % bortfall, i olika Studiepop.. Studiegr+bortfall. Uppföljning + bortfall. Kontroll: studiegr+bortfall. Är studiegruppen tillräckligt stor? Bortfall, primärt bortfall saknas Systematiskt icke-systematiskt ej analyserat uppgift saknas Om bortfallet är systematiskt: har hänsyn tagits till detta i dataanalyser ja delvis nej oklart i slutsatser ja delvis nej oklart Sekundärt bortfall ej aktuellt bortfall saknas Systematiskt ej systematiskt ej analyserat Om bortfallet är systematiskt: har hänsyn tagits till detta i dataanalyser ja delvis nej oklart i slutsatser ja delvis nej oklart Internt bortfall som är av vikt? Typ av intervention: Ändrade arbetsförhållanden Annan åtgärd Determinanter, vilka har inkluderats:.... Selektionsfel: Nej oklart, men ej troligt oklart, men troligt ja:. Informationsfel: Nej oklart, men ej troligt oklart, men troligt ja: Confounding: Nej oklart, men ej troligt oklart, men troligt ja: Justerat för i analysen Ja Nej Utfallsmått Sjukfrånvaro: kort lång Typ av mått. Förtidspension/sjukbidrag För konsekvensstudierna: Sjukdom Hälsa Återgång i arbete Livskvalitet Arbetsförmåga Vilka utfallsmått har använts? Adekvata JaNej Teorianknytning anges Nej Ja, vilken Metoder för dataanalys Tydligt beskriven: ja nej. Adekvat delvis adekvat ej adekvat Vilka metoder har använts:.... Har effektmodifiering beaktats i analysen? Ja Nej Ej relevant Specifika svagheter i analysen:.... Kvantitativ analys ja nej i förväg tydligt formulerad hypotes ja nej power-analys; gjord ja Etisk frågeställning: beroende part medverkat i undersökningen Resultat: (med fokus på de som är av intresse för projektet) Grad av styrka (högt, lågt, inget) Resultaten generaliserbara nej tveksamt Ja, för vilken grupp? 0 1 3 5 0 1 2 3 Kriterier för bedömning av kvalitet i de studier som bedömts vara relevanta Modifierad efter SBU 2003 (1) Aspekter att ta ställning till i förhållande till frågeställningen: tillräcklig storlek, adekvat studiedesign, relevant uppföljningstid med hänsyn till utfallsmåttet, relevant kontroll- eller jämförelsegrupp (där sådan är aktuell), relevanta och tydliga inklusionskriterier, relevanta och tydliga exklusionskriterier, relevanta kriterier för fastställande av diagnos, valid metod för a) Samtliga ovanstående aspekter är uppfyllda. b) Någon av ovanstående aspekter är inte fullt tillfredställande. c) Några av ovanstående aspekter är inte fullt tillfredställande. d) Någon av ovanstående aspekter är undermålig. Följande fyra aspekter är av vikt: bortfallets storlek (i alla steg), hur noga det är redovisat, grad av systematik och dess betydelse för resultatet, hur hänsyn tagits till eventuell systematik i bortfallet i analysen. Alla olika typer av bortfall sammanvägs här: primärt, sekundärt (dvs. vid uppföljningar), internt (sällan redovisat) olika bortfall vid olika steg i processen och vid olika typer av datainsamling för samma studiepopulation etc. Det avgörande är i vilken grad bortfallet kan ha påverkat resultaten. Detta beror alltså på dess storlek, eventuell systematik och om man korrigerat för systematiken på ett adekvat sätt. a) Bortfallet kan inte antas ha påverkat resultaten. b) Bortfallet kan antas ha påverkat resultaten, men endast i liten utsträckning. c) Bortfall kan antas ha påverkat resultaten, men inte på något avgörande sätt. d) Stor risk för att resultaten påverkats av bortfallet på ett avgörande sätt. a) Hänsyn tagen till confounders på adekvat sätt. b) Hänsyn tagen till vissa confounders på adekvat sätt. c) Tveksamt om tillräcklig hänsyn tagits till confounding. d) Inkluderade confounders ej kontrollerade för. eller informationsfel, som ej tagits hänsyn till i analys eller tolkning. a) Relevant statistisk metod, tagit hänsyn till effektmodifierare. b) Relevant statistisk/kvalitativ metod. c) Acceptabel statistisk/kvalitativ metod. d) Tveksam analysmetod. Precision, utfall (outcome) a) Adekvat utfallsmått i förhållande till frågeställning etc, objektivt verifierbart eller Smala konfidensintervall eller andra spridningsmått. b) Adekvat mått, men ej väl definierat. Signifikanta men breda konfidensintervall. c) Delvis adekvat mått, ej väl definierat. d) Icke adekvat, oklart beskrivet, ej möjligt att bedöma. Tabell3.Sammanställningavinformationomvarochenavde28inkluderadestudierna,uppdelatpåvarochenavdesex frågeställningarna(enligttabell2).Inomvarjeområdeärartiklarnalistadeibokstavsordning,baseratpåförstaförfattarens namn.Eftersomvissastudierharresultatinomfleraområden,kanvarjestudieförekommafleragångeritabellen. (Referensnr.) ()() (besvärlig/ej besvärlig),krav (begär/begär företag(10-49anställda).Såvälmanliga dens(FHV) ),151() patienter(). depression(OR12,8),smärtbeteende(OR grund,=45år, 5,6),respektivelågutbildning<7år(OR 5,1),ochförkvinnligapatientervidsjälv- skattadarbetsoförmåga(OR7,0).Två cancer),och mågapåminst50%.Etnicitet, yrke,högre 7,0;95%KI2,7-18,3)förattläkarenskrev Deltagare:65(), tidigaresjukskrivning(OR1,7;95%KI1,2-2,3) besvär frånrörelseorganen(OR3,5;95%KI 2,2-5,5)ellertrötthet(OR2,5;95%KI1,3-5,0) Detfannsinget samband med patientens kön,ålder,utbildning,yrkeellerspråk. attarbetsförmågan varnedsatt,sjukskrevs hög(OR14,2:95%KI:8,6-23,2). läkare()(). majoritet,nästan80%,ansåg attåtergång faktorervar missbruk,psykiskabesvär, somatisering,önskanomsjukskrivning, (KI 79-87)ochförpatientermed längresjukfrånvaro53%(KI43-62). value(PPV)föratt (62-80)respektive91%(85-94)vidlång 2,8)ochlägrevidpsykiskabesvär(OR0,4) (<3veckor), såsomålder,kön, ORförkorrektprognoslågvidskador(0,1), psykiskabesvär(0,5)ochmuskuloskeletala besvär (0,3).Detfannsinget samband Sjukintyg(n=13127) långtid(>28veckor) sjukskrivnaimedellångafall(6-28dagar) %)för vilkadet förpatientdata;ålder,diagnos, sjukintyg(). (),somhade >28veckor,dvs. för9,8%av Patientenskön,ålder, Diagnosförklarade18%,medan förklaradeenmycketlitendel(3, respektive2,).Depatientersomvar (ålder,kön,boendei äldre,varmän,boddeiett områden,diagnos), mottagning(klinik). OR(OR2,6;KI1,6-4,1)för (Referensnr.) ortopeder(). oddsratios(OR) arbetsförmågan(OR7,1),bedömningav arbetsförmåga(OR4,0)ochattbedöma sjukskrivning(OR4,2).Allmänläkarehade ocksåenhögreOR(2,9)förattuppleva patienterkringsjukskrivning(OR3,5)var änortopeder(OR4,2)samthadeidubbelt (>14)påFABQ-skalanvilkettyderpå beliefs,FABQ) (),(). omvila/sängläge, självskattning,tvivel, (73%vs51%)bedömdeattländryggsmärta ()(). bedömaarbetsförmåga,jämförtmed33% () (). patienter(). patientermeddepression(OR12,8), smärtbeteende(OR5,6),respektivelåg utbildning<7år(OR5,1),ochförkvinnliga (OR7,0).Tvåtredjedelaravdepatienter cancer),och yrkeslivet/yrkethadeinget sambandmed eller muskuloskeletalaproblem,än allmänläkare(), betydelse,avmångaolikafaktorer, (KI 79-87)ochförpatientermed längre (),samt sjukfrånvaro53%(KI43-62). value(PPV)förattha sjukskrivenvar72%(KI62-80)respektive (KI85-94)vidlångsjukskrivning. högrevidluftvägsbesvär(OR 2,84)ochlägre vidpsykiskabesvär(OR0,4)förpatienter såsomålder,kön, prognoslågvidskador(0,1),psykiskabesvär (0,5)ochmuskuloskeletalabesvär(OR0,3). Sjukintyg(n=13127) långtid(>28veckor) medellångafall(6-28dagar)p.g.a.lättare (kontrolleratförpatientdata;ålder,diagnos, sjukintyg(). patientvar22,2respektive6 %.Sifforna förattminstengång/månad kännasighotad ansvarsnämndenvar12,5och3% respektive10,5och3%. vårdcentral(VC), gångiveckanjämförtdeövrigavar4,9, hanteradedubblarollerna(OR4,6), att upplevakonfliktsituationer(OR3,8),och att (OR3,0).Läkaresomofta möttesjukskrivna patienterhadeenORpå7,0(VC),6,9 (ortopedkliniker),och 7,4(övrigakliniker) identifierades;denisoleradespecialisten, kön,subspecialitet, 17deltog(). (Bortfall15%) (n=2249)>28 (specialist/ej saknadesi73%avintygen,vilkadärmed ()(). diagnos(ICD10), allmänläkare(61%respektive31%).Förslag respektive36%). Kön,åriyrket, ()(). mellanallmänläkaresattityd(PABS)och (Referensnr.) (OR),därortopeder arbetsförmågan(OR7,1),bedömning ortopeder(). avarbetsförmåga(OR4,0)ochatt gradenavsjukskrivning(OR 4,2). Allmänläkarehadeockså enhögreOR(2,9) (OR3,5)varocksåhögrebland utsträckningänortopeder(OR4,2)samt roll,samverkan, 14läkare(); självskattning,tvivel, grindvaktsroll'isjukförsäkringen. sjukintyg;tolerans, sjukskrivningssystemet varbegränsad,och graviditet,illamående, Deltagare;39() förlossning,föräldraskap, () (). (CSF)samt arbetsbelastning,och endåligprognos läkare()(). majoritet,nästan80%,ansåg attåtergång faktorervar missbruk,psykiskabesvär, somatisering,önskanomsjukskrivning, problematiska minstengång/vecka,jämfört 22,respektive6%.Siffornaförattminsten (VC),på gång/veckajämförtdeövrigavar4,9; hanteradedubblarollerna(OR4,6), upplevakonfliktsituationer(OR3,8),och (OR3,0).Läkaresomoftahade 7,0(VC),6,9(ortopedkliniker)och7,4 (övrigakliniker)avattfinnasjukskrivning denisoleradespecialisten,rådgivaren, kön,subspecialitet, deltog(). (Bortfall:15%). (Referensnr.) (n=501)valdes övriga()av intygen(n=498) utvalda(n=501) (n=2249)>28 (specialist/ej saknadesi73%avintygen,vilkadärmed ()(). diagnos(ICD10), allmänläkare(61%respektive31%). änförmän(64%respektive36%). (Referensnr.) %),()läkare för474()av Interventionsstudier;kanläkaressjukskrivningspraxispåverkas? (Referensnr.) arbete,hälsa, kontrollgruppen(Ejstatistiskt signifikant avseendepåsmärta,funktionsförmåga, regionen,21%i avutfallen,dvs.återgångiarbete,andel Fund(CSF) störfaktorer(confounders)påverkadeinte patienter(), en,1059()till 29()läkare gruppen;22() 29()läkare Ettplusteckenbetyderattmanistudienfannettsamband,ettminusteckeninnebärattingetsådantsambandfanns. Ombådeplus-ochminusteckenangesvarresultatenistudienmotstridigaavseendedettasamband,t.ex.förundergrupper. översikt(1) 2006(103) 2003(110) 2003(114) 2008(118) 2002(119) 2004(121) 2006&2007 (122, 2000(62) (<7år)bland (OR3,45), prognos(OR2,84) (6-28dagar)på (OR12,8) trötthet(OR2,5), (OR5,6)hosmän. (OR0,4).Fördem vidskador(0,12), (0,54)och besvär(0,33). kvinnor(OR7,0)