sou · GZB319 · 2011-03-09 00:00:00 — Av alla kursdeltagare 2009 deltog i läs- och skrivinlärning. Av dem som deltog i studieväg 1A och 1B deltog nästan hälften i läs- och skrivinlärning. Andelen kursdeltagare med läs- och skrivinlärning är mindre i de högre studievägskurserna. Av dem som studerade på studieväg 3 D deltog i läs- och skrivinlärning. av kursdeltagarna hade gjort praktik . Det är vanligare att deltagare i fortsättningskurserna, dvs. 1B, 2C och 3D gör praktik. Uppgifterna om praktik bör dock tolkas med försiktighet eftersom det finns tydliga indikationer på att omfattningen av praktik är underskattad. Bakgrund och underlag för arbetet 5.4.1Nybörjare 2007 och deras resultat t.o.m. 20094 Eftersom deltagarna börjar studierna på olika nivåer och varje kurs kan vara den avslutande varierar tiden kraftigt mellan deltagarna. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp deltagare under en relativt i statistiken. Eftersom en deltagare kan ha fått godkänt resultat på flera kurser räknas den högsta kurs som deltagaren har slutfört . Av nybörjarna 2007 hade avslutat någon kurs med minst godkänt resultat . Knappt hälften av dessa hade fått godkänt resultat på studievägskurs 3D. Störst andel deltagare som fått godkänt på någon kurs fanns bland dem som hade börjat utbildningen på 3D. Av dessa hade avslutat kursen med minst godkänt resultat. Lägst var andelen bland dem som påbörjat sin utbildning på studievägskurs 1B. Av dessa hade avslutat någon kurs med minst godkänt resultat. Av de nybörjare som började på kurs 1A hade fått minst godkänt resultat på någon kurs . De flesta hade avslutat kurs 1A eller 1B som högst. 4 Statistik från , PM Dnr 71-2010:4. Bakgrund och underlag för arbetet Tabell 5.1 Studieresultat för deltagare som påbörjat sin utbildning , deltagare prioriterade efter högsta godkända studievägskurs 5 därav entré på studievägskurs uppehåll (%) utbildningen (%) Yngre deltagare fick i högre grad godkänt på någon kurs än äldre deltagare. Andelen deltagare med kort tidigare utbildning hade i högre grad slutfört kurser inom studieväg 1 medan deltagare med längre utbildning i högre grad slutfört kurser inom studieväg 3. Enligt förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare är riktvärdet för undervisningens omfattning . Riktvärdet får överskridas och underskridas beroende på hur mycket undervisning deltagarna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för dem som var nybörjare 2007 och som hade avslutat studieväg 3D med minst godkänt resultat var . De som började på de lägre kurserna hade 5 Eftersom deltagaren börjar studierna på olika nivåer och varje kurs kan vara den avslutande, kan studietiden variera. En deltagare i sfi kan ha fått godkänt i flera kurser och i flera studievägar. Deltagarna räknas endast en gång vilket får till följd att antalet deltagare som fått godkänt resultat i de lägre kurserna underskattas. Bakgrund och underlag för arbetet i genomsnitt fått fler undervisningstimmar än de som började på de högre kurserna. De deltagare som började sin utbildning på 1A och som fått godkänt på 3D hade i genomsnitt fått . De som började på 3D hade i genomsnitt fått . En klar majoritet av deltagarna () är kvinnor och denna andel har varit tämligen stabil . av sfi-deltagarna är , är mellan 25–och är eller äldre. Det finns en stor variation i utbildningsbakgrund hos sfi-deltagarna. En ganska hög andel, , hade högst i tidigare utbildning. hade 10–och hade eller mera i utbildning. Arabiska var det klart vanligaste modersmålet. En fjärdedel av deltagarna hade arabiska som modersmål. Därefter var somaliska, thailändska och polska de vanligaste modersmålen. Högst andel av deltagarna var födda i . Därefter var flest födda i , och . Bland kvinnorna var det vanligaste födelselandet () följt av (), () och (). Bakgrund och underlag för arbetet 5.5Tillämpningen av bestämmelserna i skollagen om avbrott i undervisningen Enligt direktiven ska vi ta reda på hur kommunerna tillämpar bestämmelsen i 13 kap. 11 § skollagen (1985:1100) samt undersöka om det finns anledning att förtydliga denna bestämmelse. I den nya skollagen (2010:800) återfinns motsvarande bestämmelser i 22 kap. 16 och 17 §§. Bestämmelserna innebär att sfi ska upphöra för den som saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Deltagaren kan också frivilligt avbryta utbildningen. I båda fallen ska deltagaren på nytt beredas utbildning om det finns särskilda skäl för det. Bestämmelsen infördes för att markera att återkommande studieuppehåll eller studieavbrott inte accepteras om det inte finns godtagbara skäl för att avbryta utbildningen. Av förarbetena framgår att sådana skäl kan vara t.ex. sjukdom eller föräldraledighet. skickade utredningen med hjälp av Kommuner och Landsting (SKL) ut en enkät till landets kommuner med frågor om tillämpningen av denna bestämmelse. Enkäten skickades ut till totalt 266 mottagare som antingen var utbildningschefer eller förvaltningschefer för vuxenutbildningen eller motsvarande. Totalt inkom 162 svar vilket ger en svarsfrekvens på . Urvalet för enkäten var det totala antalet personer som deltog i sfi . Utifrån detta urval ställdes tre frågor. Som första fråga ombads kommunerna att uppskatta antalet deltagare som t.o.m. hade avbrutit sfi utan att få betyg. Utifrån detta urval efterfrågades en uppskattning av hur många som kommunerna fattat beslut om att undervisningen skulle upphöra för. Därefter ombads kommunerna att uppskatta hur många som ansökt om att få fortsätta sfi av dem som fått beslut om upphörande av sfi samt hur många av dessa som bedömts ha haft särskilda skäl för att på nytt beredas plats. Av enkätsvaren framgår att det i merparten av kommunerna () är färre än som har avbrutit sfi utan att få betyg. Vidare framgår att det inte är särskilt vanligt att dessa avbrott har föregåtts av något beslut från kommunens sida. I av svaren framkommer att kommunen inte har fattat några beslut alls i samband med avbrotten medan av kommunerna har svarat att beslut har fattats i färre än av fallen. Bakgrund och underlag för arbetet heller särskilt vanligt att de personer som slutat återigen ansökt om att få fortsätta sfi. Det har aldrig gjorts någon formell ansökan i av kommunerna och har svarat att så endast har skett i av fallen. Slutligen är det endast ett mindre antal som kommunerna bedömt haft särskilda skäl för att på nytt beredas plats i undervisningen. Totalt har av kommunerna svarat att ingen bedömts haft särskilda skäl för att på nytt beredas plats och uppger att så är fallet i av fallen. Diagram 5.4 Sfi-studerandes avbrott som kom munen har fattat som har ansökt om att få som har bedömts ha utan attfå betyg? beslut om att undervisningen särskilda skäl föratt på nytt Källa: Utredningens enkät. Den andra frågan handlade om förekomsten av kommunala riktlinjer för när beslut ska fattas om att undervisningen ska upphöra. (62 svar) svarar att det finns kommunala riktlinjer och (99 svar) att det saknas, vilket framgår i diagram 5.5. Bakgrund och underlag för arbetet Diagram 5.5 Finns kommunala riktlinjer för när beslut ska fattas om att undervisningen ska upphöra? Källa: Utredningens enkät Den tredje frågan tar upp frågan om i vilken utsträckning orsakerna till frivilliga avbrott dokumenteras. Enligt av svaren (93 svar) görs det alltid och (39 svar) har svarat att det görs ofta. (4) har uppgivit att det görs sällan eller aldrig. Diagram 5.6 I vilken utsträckning dokumenteras orsakerna till frivilligt avbrott? Källa: Utredningens enkät. Bakgrund och underlag för arbetet Sammanfattningsvis visar resultatet av enkäten att kommunerna inte i särskilt stor omfattning tillämpar skollagens bestämmelse om att undervisningen ska upphöra för den som saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Det innebär i sin tur att de kommunala skolhuvudmännen sällan får anledning att pröva om deltagaren har särskilda skäl för att återuppta sfi. Det förekommer dock att undervisningen upphör och i av svaren framkommer att det finns kommunala riktlinjer för detta. De frivilliga avbrotten dokumenteras i hälften av kommunerna. Resultatet av enkäten överensstämmer med de intryck vi fått under våra studiebesök. Enligt de kontakter vi haft med utbildningsanordnare är det svårt att göra en adekvat bedömning av utebliven progression eftersom en sådan bedömning kräver omfattande dokumentation. Eftersom det inte alltid finns tillräcklig dokumentation som på ett tydligt sätt styrker en utebliven progression, ser man framför sig att den som överklagar ett beslut kan komma att få rätt vid en prövning. Många anser därför att det helt enkelt inte är lönt att tillämpa bestämmelsen. Det vanliga tycks i stället vara att lärare och sfi-deltagare på ett mer informellt sätt kommer överens om och när ett avbrott ska göras, likaså om en person ska kunna återuppta sina studier. Bestämmelserna skollag och den nya skollagen skiljer sig inte nämnvärt åt i fråga om överklagandebestämmelserna. Nedan redogörs för praxis från , som är den myndighet som prövar vissa överklagade beslut inom det offentliga skolväsendet. Det är möjligt att överklaga de beslut en kommun eller ett landsting fattar om mottagande till sfi och om upphörande av utbildningen. Det är också möjligt att överklaga beslut om att på nytt få påbörja sfi. Frågor om upphörande och kommunens skyldighet att på nytt bereda en person sfi har prövats i ett antal avgöranden från . När det gäller kommunens beslut om upphörande av sfi för att deltagaren saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller för att deltagaren inte har gjort tillfredsställande framsteg ger nämndens beslut underlag för ett par generella slutsatser, vilket närmare beskrivs nedan. Bakgrund och underlag för arbetet beslut har i många fall inneburit ett upphävande av kommunens beslut om att utbildningen ska upphöra. Det finns flera skäl till detta, som kan sammanfattas i följande fyra kategorier: Kommunen har inte fattat något beslut I flera ärenden har det visat sig att kommunen inte har fattat något formellt beslut om att utbildningen ska upphöra. Istället kan det ha varit fråga om samtal med deltagaren eller att saken har fått bero och att kommunen tagit deltagarens frånvaro eller passivitet till intäkt för att deltagaren har avbrutit sin utbildning. När deltagaren sedan har gjort anspråk på att få fortsätta sina studier har kommunen avslagit detta med motiveringen att utbildningen har avbrutits eller upphört. Sådana förfaranden har underkänts av . Underlag saknas eller är otillräckligt I flera av de beslut som nämnden har ändrat har nämnden ansett att kommunens dokumentation av grunderna för beslutet antingen har varit otillräcklig eller i några fall helt saknats. Förutom att det krävs ett beslut om upphörande måste det följas av en utförlig och tydlig dokumentation av deltagarens studier som kan ge stöd för slutsatsen att deltagaren har bristande förutsättningar eller inte har gjort framsteg. Det finns även flera exempel på när kommunen har grundat sin bedömning av deltagarens prestation på en orimligt . I ett ärende hade deltagarens kunskaper testats med och i ett annat ärende gick det mellan provtillfällena. Det var, enligt nämnden, en alldeles för att eventuella framsteg skulle kunna bedömas. Felbedömning av vad som utgör ett studieavbrott har underkänt kommunens beslut om upphörande i situationer där deltagaren har växlat mellan utbildning inom sfi och annan, oftast yrkesinriktad, utbildning. När detta har ingått i den planering som har gjorts för deltagaren och denne har velat återvända till sfi för att fortsätta på en högre nivå har nämnden ansett att det inte har varit fråga om studieavbrott. Följaktligen har det inte heller krävts särskilda skäl för fortsatt sfi. Bakgrund och underlag för arbetet Ett exempel på punkt fyra är personen som slutförde en B-kurs och då bedömdes ha tillräckligt goda språkkunskaper för att kunna få arbete. När han ändå anmälde sig till C-kursen avslog kommunen hans ansökan med hänvisning till att han hade avbrutit sin sfi och att det inte fanns särskilda skäl för att få återuppta den. Nämnden gjorde en annan bedömning och menade att eftersom X avbröt sina studier för att kommunen bedömde att hans kunskaper var tillräckliga var det inte fråga om ett frivilligt avbrott och det krävdes därför inte att det fanns några särskilda skäl för ny antagning. Dessutom framhöll nämnden, liksom i flera andra ärenden, att tanken är att alla deltagare som inte har tillräckliga språkkunskaper ska erbjudas sfi upp till D-nivån. Ett liknande exempel gällde en person som hade läst sfi –. Han godkändes då på C-kursen och påbörjade därefter en yrkesutbildning i enlighet med den planering som hade gjorts för honom. Kommunen menade att han hade avbrutit sin sfi och avslog hans begäran om att senare få fortsätta till D-nivån. Nämnden ansåg att deltagaren hade följt den uppgjorda studieplanen när han gick från C-kursen till yrkesutbildningen och att det inte var fråga om något frivilligt avbrott. Återigen framhölls målsättningen att alla ska få studera upp till D-nivån. Sammanfattningsvis kan sägas att genomgången visar att det bör ställas tydliga krav på kommunens beslut om att sfi ska upphöra. Kraven rör både formerna för beslutet och dokumentationen av det underlag som beslutet grundar sig på. Det tycks också finnas en viss okunskap om vad som kan anses utgöra ett frivilligt studieavbrott. Framför allt gäller det när en personlig studieplan innehåller både moment av sfi och annan utbildning. Statskontoret har utifrån uppgifter från granskat hur tiden i sfi varierar med deltagarnas bakgrund.6 Det följande baseras på Statskontorets bearbetningar av data från . De förutsättningar deltagarna har med sig visar sig i stor utsträckning bestämma hur de deltar i sfi. En viktig faktor är framför allt tidigare utbildning, men också vilket modersmål man har kan ha betydelse. 6 Statskontoret , PM 2010, En fördjupad redovisning av studietider i sfi samt studieavbrott i sfi. Bakgrund och underlag för arbetet Det finns en tydlig skillnad mellan olika grupper av deltagare efter ungefär deltagande. Majoriteten av deltagarna från länder inom EU, övriga , , , och samt hälften av deltagarna från länder som , och m.fl. avslutar sina studier . En majoritet av deltagarna från andra delar av världen deltar längre i sfi än , i flera fall två eller . Ju en deltagare deltar i sfi, desto fler deltagare har en bakgrund med kortare utbildning än och desto fler deltagare med vissa modersmål, i första hand somaliska och kurdiska. Deltagarna från dessa länder har ofta kortare eller ingen utbildning alls. I diagram 5.7 redovisas hur länge de som påbörjat sfi 2003/04 kvarstår i sfi. Resultaten mellan olika årskullar är i stort sett desamma, varför vi enbart redovisar utvecklingen för nybörjare 2003/04.7 Under /04 började 20 408 deltagare sfi. Av dessa avslutade studierna och . Det innebär att nästan var tredje deltagare återfanns i sfi . Det finns en tydlig skillnad mellan män och kvinnor. Kvinnliga deltagare kvarstår i större utsträckning i sfi . Diagram 5.7 Andel deltagare som kvarstår i sfi (nybörjare 2003/04) Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Det finns även stora skillnader i förutsättningar och villkor mellan deltagarna, vilket återspeglas i de genomsnittliga studietiderna för de tre olika studievägar som deltagare i sfi fördelas på. 7 Se vidare Statskontoret (2010), a.a. Bakgrund och underlag för arbetet Vilken inledande studieväg en deltagare återfinns på ger en mer träffsäker prognos för studietidens längd än till exempel tidigare utbildning eller modersmål även om man använder båda dessa indikatorer tillsammans. Av deltagarna på studieväg 3 avslutade sfi . Motsvarande uppgifter för studieväg 1 och 2 var . fanns av deltagarna på studieväg 1 kvar i studier, av deltagarna på studieväg 2 och på studieväg 3. Sambandet mellan studieväg och genomströmning är således mycket tydligt (diagram 5.8–5.10). Diagram 5.8 Andel deltagare på studieväg 1 i sfi (nybörjare 2003/04). Uppgifter om deltagande sträcker sig fram till Avbrutit utan "godkänd" Minst ett "godkänd" - 1 - 2 år 1 - 2 - år 1 - 2 - år Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Bakgrund och underlag för arbetet Diagram 5.9 Andel deltagare på studieväg 2 i sfi (nybörjare 2003/04) - 1 - 2 år 1 - 2 år 1 - 2 - år Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Diagram 5.10 Andel deltagare på studieväg 3 i sfi (nybörjare 2003/04) - 1 - 2 - år - 1 - 2 - år - 1 - 2 - år Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Ett annat förhållande som bör uppmärksammas är det stora antalet deltagare som avslutar sfi utan att få betyget Godkänd på någon kurs. Som framgår av diagrammen 5.8–5.10 avslutar många deltagare sfi utan att ha fullföljt någon kurs alls. Detta mönster framträder ännu tydligare när man studerar det totala antalet deltagare fördelat i sfi, likaså förhållandet att kvinnliga deltagare i högre utsträckning avslutar sfi med minst betyget godkänt i en kurs (diagram 5.11). Bakgrund och underlag för arbetet cent av männen som lämnar sfi avslutar studierna utan att ha fullföljt någon kurs. Motsvarande andel bland kvinnorna är betydligt mindre, knappt 35 procent.8 En viss andel, , av dem som fortsätter sfi avslutar också utan att fullfölja någon kurs. Här är skillnaden mellan män och kvinnor klart mindre. Diagram 5.11 Antal manliga och kvinnliga deltagare som fullföljer respektive inte fullföljer minst en kurs – fördelat i sfi (deltagare som påbörjade sfi läsår 2003/2004) Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. 5.6.1Studietidens längd med avseende på olika bakgrundsfaktorer Statskontoret har vidare studerat vilka deltagare som återfinns i sfi med avseende på olika faktorer som exempelvis kön och utbildningsbakgrund. Enligt Statskontorets redovisning finns inga större skillnader mellan läsåren. Därför redovisas enbart resultaten för nybörjare /04. Av redovisningen framgår att andelen kvinnliga deltagare ökar med längre studietid. Detta redovisas i tabell 5.2. Av samtliga nybörjare var kvinnor. Män ser alltså ut att avsluta sina sfi-studier snabbare än 8 Merparten av samtliga deltagare som avslutar sfi , närmare sju av tio, avslutar sfi enligt Statskontoret (2010) En fördjupad redovisning av studietider i sfi. Bakgrund och underlag för arbetet Andelen nyanlända flyktingar ökar något från till , men avtar sedan. efter påbörjade studier uppgår denna andel till . Med andra ord, nyanlända flyktingar kvarstår inledningsvis i hög utsträckning i sfi men avslutar därefter sina studier i snabbare takt än övriga grupper. En möjlig förklaring är att den tidigare introduktionsersättningen har satt gränser för hur länge man förväntas delta i sfi.9 Genomsnittsåldern varierar endast marginellt mellan deltagare som deltar i sfi . Tabell 5.2 Andel kvinnliga deltagare respektive nyanlända flyktingar samt medelålder för deltagare som kvarstod i sfi efter ett visst antal år (deltagare som påbörjade sfi läsår 2003/04) Kvarstår i sfi (%) Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Deltagare med kort tidigare utbildning (utbildning motsvarande högst ) är överrepresenterade bland deltagare med långa studietider. Av samtliga deltagare som började sfi /04 började på studieväg 3 (tabell 5.3). Andelen deltagare som återfinns i sfi och som började sfi på studieväg 1 har däremot fördubblats, från . En orsak till denna skillnad är att deltagare på studieväg 3 endast har en eller två kurser att genomgå för att slutföra sfi. Deltagare på studieväg 1 och 2 behöver läsa fler kurser för att slutföra sfi t.o.m. kurs D. 9 Deltagare som var bosatta som nyanlända flyktingar kunde tidigare få introduktionsersättning och kommunerna bestämde själva hur länge deltagare i sfi skulle vara berättigade till sådan ersättning. Bakgrund och underlag för arbetet Tabell 5.3 Andel deltagare som kvarstår i sfi efter ett visst antal år, fördelat på första studieväg i sfi (deltagare som påbörjade sfi läsår 2003/04) Kvarstår i sfi (%) Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. av nybörjarna 2003/04 deltog i läs- och skrivinlärning (tabell 5.4). På studieväg 1 var andelen . En möjlig förklaring är att personer med flyktingstatus är överrepresenterade bland dem som genomgått läs- och skrivinlärning. Av Statskontorets utvärdering framgår att andelen nyanlända flyktingar som deltar i läs- och skrivinlärning 2003/04 var jämfört för övriga nybörjare.10 Tabell 5.4 Andel deltagare i läs- och skrivinlärning som kvarstår i sfi efter ett visst antal år, fördelat på första studieväg i sfi (deltagare som påbörjade sfi läsår 2003/04) Kvarstår i sfi (%) Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. i sfi dominerar deltagare med arabiska, somaliska, kurdiska eller thailändska som modersmål (tabell 5.5). Dessa fyra grupper utgjorde drygt hälften () av dem som fanns kvar i sfi . Av samtliga nybörjare uppgick dessa grupper till av deltagarna. 10 Statskontoret (2009). register för sfi utgör underlag för redovisningen. SOU 2011:19 Bakgrund och underlag för arbetet Andel deltagare som kvarstår i sfi efter ett visst antal år, fördelat efter modersmål (deltagare som påbörjade sfi läsår 2003/04) Kvarstår i sfi (%) Bosniska/Kroatiska/ Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Långa studieuppehåll bidrar naturligtvis till längre sammanlagda studietider. Deltagare med långa studietider gör längre studieuppehåll än deltagare med korta tider. För deltagare som deltar i sfi längre än tre eller utgör den faktiska inskrivningstiden (nettotiden) 60–av den sammanlagda studietiden.11 Detta framgår av tabell 5.6 som redovisar olika mått på studietid. Av de deltagare som avslutade studierna uppgick det genomsnittliga studieuppehållet . Bland dem som avslutade sina studier under det andra studieåret var motsvarande tal . Deltagare som avslutade sina studier under det tredje studieåret hade i genomsnitt gjort uppehåll i studierna. 11 Underlaget till detta avsnitt baseras på Statskontorets PM 2010 Studieavbrott i sfi, dnr 2008/45-5. Bakgrund och underlag för arbetet SOU 2011:19 Genomsnittlig studietid i sfi antal dagar fördelat på intervall för bruttotid (endast deltagare som påbörjade sfi läsår 2003/2004) Bruttotid, antal dagar 0–1 år 1–2 år 2–3 år 3–4 år bruttotid (%) Källa: Statskontorets bearbetning av statistik. Studieuppehåll är det sammanlagda antalet dagar för de uppehåll som huvudmännen rapporterat. Det finns en viss underskattning i dessa uppgifter. Om en deltagare gjort flera avbrott under samma termin rapporteras nämligen endast det senaste avbrottet. av deltagarna hade gjort uppehåll i studierna. Yngre kvinnor är starkt överrepresenterade i denna grupp, vilket tyder på att studieuppehållet i många fall äger rum i samband med havandeskap och föräldraledighet. Frånvaro på grund av okänd anledning eller graviditet/föräldraledighet svarar för de högsta andelarna i statistik över avbrottsorsaker för deltagare i sfi med bruttotider som överstiger . Bland kvinnliga deltagare med arabiska, kurdiska eller somaliska som modersmål hade ungefär var fjärde gjort uppehåll i studierna.12 En intressant fråga är i vilken utsträckning längre studietid omsätts i färdigheter i svenska. Det finns dock inget direkt mått på färdigheten i svenska, däremot finns det noteringar om när en deltagare uppnått godkänt på någon av de fyra kursnivåerna A, B, C och D. Om man använder sig av antalet godkänd-noteringar kan man få ett mått på hur det ser ut för deltagare på olika studievägar och i olika faser av studietiden. Med antalet godkänd-noteringar per dag, utslaget på de deltagare som fortfarande studerar och inte är frånvarande kan man få ett mått som visar hur många av de deltagare som är kvar i studier 12 Statskontoret (2010) PM Studieavbrott i sfi. Bakgrund och underlag för arbetet ett visst antal dagar efter studiestart som avslutar en kurs med godkänt.