sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — 14. anmäla till Rikspolissty- relsen om det i ett ärende hos relsen om det i ett ärende hos misstankar om folkmord, brott misstankar om folkmord, brott mot mänskligheten eller krigs- mot mänskligheten eller krigs- ska också bistå Säkerhetspolisen ska också bistå Säkerhetspolisen i dess verksamhet för att före- i dess verksamhet för att före- rikets säkerhet och i frågor som rikets säkerhet och i frågor som får bedriva tjänsteexport på de villkor som föreskrivs i tjänsteexportförordningen (1992:192) och medverka i organiserat förvaltningsbistånd på migrationsområdet. förordning om ändring i förordningen (2007:1132) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2007:1132) med instruktion för ska ha följande lydelse. säkerställa att verksamheten be- drivs med full respekt för den enligt de internationella överens- kommelser som har åtagit – utforma sin verksamhet så sig att följa, – utforma sin verksamhet så att den utgår från flickors och att den utgår från flickors och pojkars samt kvinnors och mäns pojkars samt kvinnors och mäns villkor och behov, villkor och behov, – inför beslut eller andra åt- – inför beslut eller andra åt- gärder som kan röra barn be- gärder som kan röra barn be- döma konsekvenserna för barn döma konsekvenserna för barn och därvid ta särskild hänsyn till och därvid ta särskild hänsyn till Myndigheten ska i sin verksamhet utgå från ett brukar- perspektiv. 15 Senaste lydelse 2008:1426 förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. åtgärder för att i verkställighet och annan verksamhet säkerställa full respekt för den enskildes som har åtagit sig att följa. förordning om ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning Härigenom föreskrivs att 6 § förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska ha följande lydelse. 1. en beskrivning av proble- 1. en beskrivning av proble- met och vad man vill uppnå, met och vad man vill uppnå, 2. en beskrivning för det man vill uppnå och vilka för det man vill uppnå och vilka reglering inte kommer till stånd, reglering inte kommer till stånd, berörs av regleringen, berörs av regleringen, nadsmässiga och andra konse- nadsmässiga och andra konse- kvenser regleringen medför och kvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalter- för de övervägda regleringsalter- eller går utöver de skyldigheter eller går utöver de skyldigheter som följer av anslut- som följer av anslut- ning till Europeiska unionen, den om de mänskliga rättighe- 6. en bedömning av om sär- 7. en bedömning av om sär- skilda hänsyn behöver tas när skilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraft- det gäller tidpunkten för ikraft- trädande och om det finns be- hov av speciella informations- insatser. trädande och om det finns be- hov av speciella informations- insatser. förordning om ändring i förordningen (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen ska införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. ringen ska inom ramen för sin systemtillsyn verka för att till- respekt för den enskildes mänsk- liga rättigheter enligt de inter- har åtagit sig att följa. förordning om ändring i förordningen (2009:1243) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 8 § förordningen (2009:1243) med instruktion för ska ha följande lydelse. när det gäller kvalitet och säker- när det gäller kvalitet och säker- het samt den enskildes rättig- het samt den enskildes rättig- 2. samordna de statliga insat- 2. samordna de statliga insat- hälso- och sjukvård när det gäl- hälso- och sjukvård när det gäl- ler barn och ungdom, ler barn och ungdom, 3. ha det övergripande ansva- 3. ha det övergripande ansva- ret för hälsofrågor inom samt- ret för hälsofrågor inom samt- som regeringen bedriver natio- som regeringen bedriver natio- nellt och internationellt, nellt och internationellt, för yrken inom hälso- och sjuk- för yrken inom hälso- och sjuk- 2005/36/EG av 2005/36/EG av 2005 om erkännande av yrkes- 2005 om erkännande av yrkes- rådets direktiv /100/EG, rådets direktiv /100/EG, åtgärder som rör barn analysera åtgärder som rör barn analysera därvid ta särskild hänsyn till därvid ta särskild hänsyn till 16 Senaste lydelse 2010:605. och i krisberedskap i enlighet och i krisberedskap i enlighet övervaka planläggningen av den övervaka planläggningen av den civila hälso- och sjukvårdens, civila hälso- och sjukvårdens, hälsoskyddets, smittskyddets och hälsoskyddets, smittskyddets och 8. samordna, 8. samordna, veckla smittskyddet på nationell veckla smittskyddet på nationell lagen (2006:1570) om interna- lagen (2006:1570) om interna- 10. fullgöra de uppgifter som 10. fullgöra de uppgifter som ska utföras av en behörig hälso- ska utföras av en behörig hälso- 2119/98/EG av den 24 septem- 2119/98/EG av den 24 septem- ber 1998 om att bilda ett nät- ber 1998 om att bilda ett nät- verk för epidemiologisk över- verk för epidemiologisk över- vakning och kontroll av smitt- vakning och kontroll av smitt- samma sjukdomar i gemen- samma sjukdomar i gemen- 11. fullgöra de uppgifter som 11. fullgöra de uppgifter som ska utföras av ett erkänt be- ska utföras av ett erkänt be- hörigt organ enligt Europa- hörigt organ enligt Europa- parlamentets och rådets förord- parlamentets och rådets förord- ning (EG) nr 851/2004 av den ning (EG) nr 851/2004 av den och sjukvårdsmateriel inför höjd och sjukvårdsmateriel inför höjd en katastrofmedicinsk bered- skap och inför allvarliga utbrott av smittsamma sjukdomar, till att de regelverk och rutiner som myndigheten dispo- nerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag, och 14.handlägga ärenden om statsbidrag. en katastrofmedicinsk bered- skap och inför allvarliga utbrott av smittsamma sjukdomar, till att de regelverk och rutiner som myndigheten dispo- nerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag, 14.handlägga ärenden om statsbidrag, och 15inom ramen för sitt arbete med kunskapsförmedling, norm- givning och tillsyn vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för den enskildes mänskliga rättig- heter enligt de internationella överenskommelser som har åtagit sig att följa. förordning om ändring i förordningen (2009:1482) med instruktion för Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2009:1482) med instruktion för ska införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. ska inom ramen för sitt arbete med kunskapsförmed- ling, normgivning och tillsyn vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för den enskildes mänskliga rättigheter enligt de som har åtagit sig att Del I - Bakgrund 1Delegationens uppdrag och arbete Delegationen för mänskliga rättigheter i inrättades som ett led i genomförandet av regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006–2009 (skr. 2005/06:95). Delegationens uppdrag (dir. 2006:27) har varit att: -stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, -utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i sam- hället, bl.a. genom att samordna EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla, och kampanj Alla olika – Alla lika i , -stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter samt -lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Genom tilläggsdirektiv fick delegationen i uppdrag att också genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande (dir. 2007:114). Uppdraget har redovisats i delbetänkandet Rapporter från en MR-verkstad (SOU 2008:45). I delbetänkandet har delegationen också redovisat de delar av upp- draget som avsett Europeiska året för lika möjligheter för alla och kampanj Alla olika – Alla lika. Delegationens uppdrag och arbete fick delegationen genom tilläggsdirektiv även i upp- drag att utreda om Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), () eller något annat samhällsorgan borde anförtros uppgiften att i enlighet med kravet i artikel 33 av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning främja, skydda respektive övervaka genomförandet av konventionen (dir. 2008:92). Detta uppdrag har redovisats i delbetänkandet Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SOU 2009:36). Delegationen har dessutom överlämnat rapporten Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i – En över- sikt (SOU 2007:102) till regeringen. Delegationens direktiv finns i bilagorna 1–4. Som framgått ovan har delegationens uppdrag till stor del varit av främjande karaktär. Enligt sina direktiv har dock delegationen även haft i uppdrag att fortlöpande inhämta kunskap och erfaren- het om respekten för och genomförandet av åtaganden om de mänskliga rättigheterna, hur arbetet bedrivs av olika aktörer för att säkerställa rättigheter samt vilka behov som finns. Det är på grundval av de kunskaper och erfarenheter som sålunda hämtats in som delegationen lämnar förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Delegationen har utarbetat och beställt ett flertal kartläggningar, rapporter, utbildningsmaterial, utvärderingar och annat material till stöd för arbetet för de mänskliga rättigheterna. De rapporter och dokument som inte publicerats tidigare återfinns i bilagorna 7–13. Efter uppdragets slutförande kommer delegationens betänkanden, rapporter och annat material att överföras till regeringens webb- plats för mänskliga rättigheter, . Vid (FN:s) världskonferens om mänskliga rättigheter i 1993 antogs en deklaration och ett handlings- program för arbetet med mänskliga rättigheter.1 Där betonades staternas förpliktelse att främja respekt och skydd för alla de mänskliga rättigheterna i hela världen i enlighet med och andra internationella dokument om mänskliga rättigheter. 1 A/CONF.157/23, of Action, . Delegationens uppdrag och arbete handlingsprogrammet slås fast att de mänskliga rättigheterna är universella och gäller för alla stater, oavsett nationella, regionala, religiösa, historiska eller kulturella skillnader samt staternas inrikespolitiska och ekonomiska system. Det slås också fast att de ekonomiska, sociala, kulturella, medborgerliga och politiska rättig- heterna är ömsesidigt samverkande, odelbara och delar av samma helhet. Enligt handlingsprogrammet är det nödvändigt att staterna skapar goda förutsättningar för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut. Staterna ska eliminera alla kränk- ningar av de mänskliga rättigheterna, liksom orsakerna till sådana kränkningar och hinder för att rättigheterna ska kunna tillvaratas. om mänskliga rättigheter uppmanade vidare FN:s medlemsstater att inkludera de mänskliga rättigheterna som ämne i läroplaner och kursplaner inom utbildningsinstitutioner samt utveckla program och strategier för att försäkra sig om en allomfattande utbildning och spridning av allmän information om mänskliga rättigheter. I handlingsprogrammet uppmanas också alla medlemsstater att överväga att utarbeta nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter liksom att inrätta nationella institutioner för mänskliga rättigheter. Deklarationen och handlingsprogrammet antogs av i februari 1994.2 Ett trettiotal stater, bland dem , har följt rekommenda- tionen om att utarbeta nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter. överlämnade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . Genom handlingsplanen, som gällde för perioden –2004, avsåg regeringen att ta ett helhets- grepp om frågor om mänskliga rättigheter i och hur arbetet bör bedrivas för att säkerställa full respekt för dessa rättigheter. Inför utarbetandet av handlingsplanen genomfördes också en kartläggning av mänskliga rättigheter på nationell nivå (Mänskliga rättigheter i – en kartläggning, Ds 2001:10). Den första nationella handlingsplanen utvärderades av dåvarande generalsekreteraren för internationella center, utvärderingen föreslogs att regeringen 2A/RES/48/121, . 3Bra början, men bara en början, En utvärderande kommentar om den nationella handlings- planen för de mänskliga rättigheterna, och , , 2005, dnr Ju2004/6673/D. Delegationens uppdrag och arbete skulle inrätta en ny funktion med uppdrag att erbjuda stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna i verksamheten. överlämnade regeringen en ny skrivelse om mänsk- liga rättigheter till , En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006–2009 (skr. 2005/06:95). Skrivelsen omfattar dels en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i , dels en handlingsplan med ett antal åtgärder med syfte att stärka arbetet för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Enligt såväl den första som den andra nationella handlings- planen är regeringens långsiktiga mål att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Att de mänskliga rättigheterna ska respekteras är också en del av det av fastställda målet för demokratipolitiken.4 En av åtgärderna i den andra nationella handlingsplanen var att inrätta en delegation för mänskliga rättigheter i . Bakgrun- den var bl.a. att såväl utvärderaren av den första handlingsplanen som en rad organisationer och andra aktörer framfört att rege- ringen borde prioritera utbildning om de mänskliga rättigheterna inom den offentliga förvaltningen i sin kommande handlingsplan. Det ansågs också finnas behov av att tydligare verksamhets- och målgruppsanpassa utbildning och information om de mänskliga rättigheterna för statliga myndigheter, kommuner och landsting. Regeringen konstaterade att även om det fanns intresse inom den offentliga sektorn för att arbeta mer medvetet med att främja de mänskliga rättigheterna, så var kunskaperna begränsade om hur sådant arbete kunde bedrivas mer konkret. Regeringen bedömde därför att en ny funktion borde inrättas med uppdraget att erbjuda stöd till statliga myndigheter, kommu- ner och landsting för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna i verksamheten. Regeringen ansåg att ett sådant organ på ett konkret sätt skulle bidra till arbetet för det långsiktiga målet att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Enligt regeringens bedömning fanns det också ett tydligt behov av ökade och mer målgruppsanpassade informationssatsningar om de mänskliga rättigheterna för allmänheten, liksom av att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter i . 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83. Delegationens uppdrag och arbete Nedan lämnas en beskrivning av hur delegationen har utfört sitt uppdrag enligt direktiven. De kunskaper och erfarenheter som samlats in under arbetets gång beskrivs i kapitel 3. Redogörelsen nedan har utformats på samma sätt som direkti- ven med en indelning i fyra huvuduppgifter samt med redogörelser därefter för delegationens arbetsformer och samråd. Det är emel- lertid viktigt att poängtera att delegationens olika uppgifter i hög grad varit överlappande. Som exempel kan nämnas att arbetet med bl.a. kampanjer för information och kunskap om de mänskliga rättigheterna ofta har inneburit samarbeten och kontakter med statliga myndigheter, kommuner och landsting. 1.3.1Stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting Delegationens uppdrag att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten har genomförts på flera sätt och i samverkan med en rad aktörer. Vanligtvis har stödet för- medlats genom att delegationen har tagit kontakt med myndig- heter, kommuner och landsting för att stimulera till att dessa själva genomför insatser i samråd med eller med stöd från delegationen, framför allt i form av kunskaper och personella insatser från delegationens sekretariat och ledamöter. Med andra ord har stödet i regel inte förmedlats genom att delegationen ensam genomfört eller finansierat hela insatser. Skälet till detta är främst att ett sådant tillvägagångssätt, enligt delegationens uppfattning, skulle ha inneburit sämre förutsättningar för att ge bestående effekter än om t.ex. en myndighet stimuleras att själv formulera och genomföra en insats utifrån sin egen verksamhet och sina egna behov. Ett annat skäl är att det till stor del saknats anslag för ett annat tillvägagångs- sätt. För att initialt även kunna stimulera myndigheter och före- ningsliv att genomföra insatser disponerade dock delegationen , utöver sina ordinarie anslag, ur anslag 46:1 Allmänna val och demokrati. Medlen skulle fördelas för insatser som syftade till att långsiktigt främja de mänskliga rättig- heterna och det politiska deltagandet. Vid delegationens första sammanträde fattades beslut om kriterier för Delegationens uppdrag och arbete bidragsgivningen med grund i delegationens direktiv (dir. 2006:27). Delegationen framhöll i sitt beslut att insatser som tydligt bidrog till stöd åt det långsiktiga arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i skulle prioriteras, främst strategiska och uppföljningsbara insatser och framtagande av metoder, goda exem- pel eller samverkan mellan flera aktörer. Under nästkommande möten fattade delegationen beslut om att bevilja åtta av fjorton inkomna ansökningar om medel. De som beviljades medel var Handikappförbundens samarbetsorgan, Föreningen , Föreningen , Fonden för mänskliga rättigheter (MR-fonden, tidigare Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter), i , Läns- styrelsen i län, Nationella nätverket för mångfald och mänskliga rättigheter samt . En redovisning av medlens användning lämnades till (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) i december 2007.5 Delegationen har initierat, stöttat och medverkat i utbildningar om de mänskliga rättigheterna för en rad statliga myndigheter, kommuner och landsting (se närmare avsnitt 3.5.4). Utöver de myndigheter som omnämns i direktiven har delegationen haft kontakt med ett femtontal myndigheter, däribland Försäkrings- kassan, ombudsmän (), , och . Dessutom har delegationen på olika sätt samarbetat med ett tiotal länsstyrel- ser, bl.a. i samband med olika projekt och seminarier samt genom kontakter med länsstyrelsernas nätverk för integrationsfrågor. Ytterligare exempel på löpande kontakter är de som förekommit mellan delegationen och () i frågor rörande myndighetens värdegrundsarbete samt arbete med nya kursplaner och ämnesplaner, avseende vilka delegationen också har lämnat remissyttranden. Bland högskolorna har delegationen framför allt samarbetat med representanter för , , , , samt Teologiska högskolan i . Nedan beskrivs några exempel på utbildningar och annan verksamhet som statliga myndigheter, kommuner och landsting har genomfört i frågor om de mänskliga rättigheterna i samverkan eller samråd med delegationen. Utbildningarna har utvärderats. 5 Dnr Ju2006:02/2007/34. Delegationens uppdrag och arbete 3.5.4 ges en mer utförlig beskrivning av utbildningsverksamheten samt vilka slutsatser som kan dras från denna. inleddes ett samarbete mellan delegationen, länsstyrel- serna i och och MR-fonden för att gemensamt genomföra en insats i syfte att höja kompetensen hos handläggare vid länsstyrelserna och pröva en modell för verksam- hetsanpassad utbildning i mänskliga rättigheter. Den främsta målgruppen var handläggare och chefer vid avdelningarna för juridiska, förvaltnings- och sociala frågor vid och länsstyrelser. Inom ramen för insatsen genomgick 80 handläggare och chefer på de två länsstyrelserna en grundutbildning i mänskliga rättigheter med verksamhetsanpassning. Under utbildningarna användes ett mate- rial med bl.a. fallstudier som utarbetats på grundval av domar från , synpunkter från FN:s övervakningskommittéer och prövningar enligt av relevans för länsstyrelsernas verksamhetsområde. Beslut från egen verksamhet användes också. Delegationen har tidigare publicerat en rapport om utbildningen, Mänskliga rättigheter i myndighetsutöv- ning, som kan beställas från MR-fonden eller laddas ner från fon- dens hemsida, , eller regeringens webbplats om mänskliga rättigheter, . anordnade delegationen i samarbete med Social- styrelsen och två verksamhetsanpassade pilotutbildningar om mänskliga rättigheter för anställda vid styrelsen (se närmare avsnitt 3.5.4). Efter dessa pilotutbildningar utvecklades och genomfördes ytterligare en utbildning, som omfat- tade med ett individuellt fördjupningsarbete emellan, av personal från och . Utbild- ningarna behandlade de mänskliga rättigheternas internationella juridiska ramverk och dess koppling till den nationella lagstift- ningen, med speciell tonvikt på huvudområden. Fördjupningsarbetet syftade till att få deltagarna att koppla sam- Delegationens uppdrag och arbete man sina egna arbetsuppgifter med frågor om mänskliga rättigheter. Knappt 300 personer har deltagit i utbild- ningarna, motsvarande drygt hälften av personalen. Vidare har tjänstemän inom myndighetens ledning genomgått en något kortare utbildning. Enligt utvärdering har en stor majoritet av deltagarna ansett att utbildningen kommer att vara värdefull i deras framtida arbete. En stor majoritet har också varit positiv till att göra en individuell uppgift under utbildningen. utarbetar en vägledning om mänsk- liga rättigheter för i samarbete med . har med finansiering från delegationen anordnat en verksamhetsanpassad pilotutbildning för personer inom rättsväsendet i . Utbildningen, som genomfördes i två steg och , förlades till Polisutbild- ningen vid (numera Linnéuniversitetet). Kursen syftade till ökad kunskap om mänskliga rättigheter, mångfald och vikten av ett professionellt bemötande i hela rättskedjan med hän- syn till individers olika kulturella och andra särdrag. Utbildningen hade också som syfte att öka deltagarnas medvetenhet om hur deras eget och andras värderingssystem fungerar samt att bidra till att minska antalet personer som uppfattar att de blir diskriminerade i sina kontakter med de rättsvårdande myndigheterna. Under kursen behandlades de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på rättigheter som är av särskilt intresse för rätts- väsendets aktörer i deras myndighetsutövning. Kunskap om olika kulturer och religioner samt hur uttryck för dessa kan påverka rättsväsendets arbete ingick också, liksom frågor om trovärdighets- bedömningar och hur dessa påverkas av föreställningar och för- domar. Kursen genomfördes i form av föreläsningar, gruppdiskus- sioner samt ett eget arbete. Bland de 21 personer som deltog i utbildningen fanns bl.a. domare, åklagare, poliser och personer från kriminalvården. En utvärdering av utbildningen finns i rapporten Utvärdering av pilotutbildningen Laga lika (se bilaga 11 samt avsnitt 3.5.4). Delegationens uppdrag och arbete Nationella nätverket för mångfald och mänskliga rättigheter, som består av tjänstemän från kommuner, landsting, länsstyrelser och organisationer, anordnade 2007 en utbildning med stöd av delega- tionen. Utbildningen omfattade fyra kurstillfällen och syftade till att stödja kommuner i att utveckla sitt arbete med mänskliga rättigheter. Anställda inom tretton kommuner och ett fackförbund deltog i utbildningen. En utvärdering av utbildningen finns i rapporten av en utbildning i mänskliga rättig- heter för ett kommunalt tjänstemannanätverk (bilaga 12).