sou · GYB378d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Om t.ex. kompensationens storlek är så liten att inlösen av den- samma på ett bankkontor skulle leda till en nettokostnad är det rimligt för fondbolagen att avstå från att kompensera missgynnade andelsägare. För fondbolagen kan dock denna princip, om antalet missgynnade andelsägare är stort, leda till relativt stora kostnader, även vid mycket små kompensationsbelopp, bl.a. till följd av kost- naderna för att administrera och kommunicera kompensationen. I min undersökning har det framkommit att i andra länder, såsom t.ex. , och , har myndigheterna fastställt begränsningsbelopp, under vilka kompensation av missgynnade an- delsägare inte behöver ske. Dessa belopp är normalt uttryckta i räntepunkter (basis points) av andelsvärdet och proportionella till volatiliteten för den breda tillgångsklass som investeringar sker i. Begränsningsbeloppen är därför t.ex. högre för aktiefonder än ränte- fonder. Relationen till fondens volatilitet torde utgå från resone- manget att om felet är en liten andel av normal dagsvariation i fond- andelsvärdet är andelsägaren likgiltig till om kompensation sker eller inte. Motivet att fastställa beloppen torde vara att tydliggöra för fondbolagen hur problemställningen vid fel skall hanteras, samt att undvika att de drabbas av oproportionerliga kostnader i samband med kompensation för mycket små fel. Variationen mellan begräns- ningsbeloppens nivå är dock relativt stor mellan olika länder. Fondbolag med en stor andel svenska fonder i sitt sortiment uppfattar att det, i förhållande till t.ex. Luxemburg-baserade fond- bolag, föreligger en konkurrensnackdel i form av högre kostnader att driva fondbolag till följd av högre kompensationskostnader. Ett antal respondenter har därför uttryckt önskemål om att Finans- inspektion skall föreskriva eller vägleda om begränsningsbelopp även i . Man önskar att dessa fastställs på nivåer som inte väsent- ligt avviker från andra EU-länder, som de skall vara till- räckligt låga för att inte riskera att urholka allmänhetens förtroende för fondsparande och systemets integritet. Jag finner att även denna fråga bör kunna hanteras utan särskilda förändringar av fondlagstiftningen. En tydlig vägledning från Finans- inspektionen, med beaktande av avvägningen mellan värdet av kom- pensationen för fondandelsägaren och kostnaden för fondbolagen bör vara tillräcklig för att skapa förutsättningar för fondverksamhet i på samma villkor som i flertalet andra EU-länder. 4.2.3Möjligheten att utge fondandelar innan betalning inkommit Som nämnts ovan föreskriver 4 kap. 10 § 1 stycket LIF att fond- andel ej får utfärdas innan betalning tillförts fonden. Motivet till att betalning skall tillföras innan andelar utfärdas torde vara att skydda fonden mot en situation där utfärdande av andelar före betalning skett medför att fonden ikläder sig skyldigheter, t.ex. betalnings- skyldighet för förvärvade värdepapper, som den inte kan återkalla utan kostnader om betalning till fonden inte sker. Bestämmelsen medför dock vissa nackdelar för fondernas andels- ägare. Om en andelsägare vill sälja sitt innehav i en fond för att investera i en annan fond, kan inte bytet ske under samma affärs- dag. Inlösen av andelar från den första fonden måste ske inlednings- vis. Därefter kan betalning överföras till den senare fonden och an- delar utges. I bästa fall innebär detta att kunden är utan exponering mot värdepappersmarknaden . Om en av fonderna i bytet är en utländsk fond, där avveckling av fondandelar kan ta än , kan kunden var utan exponering i . Fond-i-fonder är en kategori investerare som är särskilt berörda av detta förhållande. Bestämmelsen medför samma nackdel för investerare som vill byta ett direkt innehav av värdepapper till ett fondinnehav. måste först invänta avvecklingen av värdepappersförsäljningen för att sedan kunna överföra betalning till fonden. Även i detta fall uppstår utan exponering mot värdepappersmarknaden. Om bytet skall ske mellan olika direktinnehav av värdepapper upp- står normalt inte detta problem. I min undersökning har flera fondbolag påtalat att detta strikta krav på inkommen betalning inte föreligger i ett antal andra länder och därför kan innebära en konkurrensnackdel för svenska fonder. Om det medges att andelar utfärdas utan inkommen betalning uppstår dock risken att fonden drabbas av kostnader om betalning uteblir. Dessa kostnader kan rimligen inte bäras av existerande andelsägare. Ett alternativ skulle därför kunna vara att fondbolaget får ikläda sig skyldigheten att hålla fonden skadelös i en sådan situation. Om fondbolaget skall kunna ta på sig ett sådant ansvar finns det dock anledning att säkerställa att bolaget har kapacitet att göra detta utan att själv hamna i en insolvenssituation, t.ex. genom att ställa tillräckligt höga kapitalkrav. Det skulle dessutom kräva att fondbolaget har kompetens att göra en kreditbedömning av kunder som önskar att genomföra köp av andelar med fördröjd betalning. Det är inte självklart att fondbolagen har sådan kompetens. Ett ovillkorligt medgivande av utfärdandet av andelar utan in- kommen betalning medför således ett antal överväganden som poten- tiellt skapar förhöjda kostnader för fondbolagen eller tillkommande regleringar som kräver vidare utredning. Det vore däremot möjligt att tillåta utfärdandet av andelar utan att betalning inkommit om det kan säkerställas att sådan betalning kommer att ske. Ett fondbyte – dvs. en samtidig inlösen och köp av andelar – inom samma finansiella koncern är ett exempel på en sådan situation. Om kunden under fondbytet inte förfogar över medel som erhålls från försäljning av andelar (eftersom dessa överförs till en annan av koncernens fonder) föreligger inte risken att betalning uteblir. Jag föreslår därför att lydelsen i 4 kap. 10 § 1 stycket LIF modi- fieras så att andelar får utges även om betalning inte inkommit, om fondbolaget kan säkerställa att så kommer att ske, som t.ex. vid koncerninterna fondbyten. behandlade frågan om associations- rättsliga fonder relativt utförligt (SOU 2002:56 2002, kap 10), men konstaterade att de "överväganden som fordras låter sig inte göras inom ramen för utredningens uppdrag med hänsyn till den tid som avsatts". Jag har i min undersökning haft ambitionen att fastställa om det ur konkurrenssynpunkt föreligger ett behov av associa- tionsrättsliga fonder. Endast ett mycket litet antal av de intervjuade fondbolagen ut- trycker ett intresse för associationsrättsliga fonder. Den gemen- samma nämnaren för dessa bolag är att de har en stor andel av sin försäljning riktade mot andra fondmarknader än den svenska, mark- nader där kontraktsrättsliga fonder utgör undantag och associations- rättsliga regeln. Behovet av de senare motiveras i första hand av marknadsföringsskäl, då nödvändigheten av att förklara kontrakts- rättsliga fonders uppbyggnad och andelsägarnas rättigheter ger upp- hov till kostnader och friktioner i distributionsprocessen. uttryckte inte något behov av associationsrättsliga fonder. Jag finner därför att det av konkurrensskäl inte föreligger starka skäl att föreslå en så pass omfattande förändring av fondlagstiftningen. Sammanfattningsvis kommer UCITS IV-direktivets genomförande med stor sannolikhet medföra att många fonder fusioneras inom länder såväl som över gränserna. Det är troligt att detta kommer att inträffa i jämförelsevis stor utsträckning i , då möjligheten att fusionera fonder varit starkt begränsade. Möjligheterna att fusionera över gränserna innebär att många bolag kommer att värdera i vilket land den fusionerade fonden skall ha sin hemvist, i syfte att bl.a. skapa starkast möjliga konkurrensfördelar på en marknad där kon- kurrensen förväntas öka. Det är därför särskilt viktigt att göra en översyn av de regler som anses medföra att svenska fonder behäftas med sämre konkurrensförutsättningar. Ju mer ett fondbolag eller finansiell koncern har centraliserat sina fonder till ett enskilt land, ju större torde kostnadsfördelen vara av att centralisera fondbolagsverksamheten till samma plats. Konkurrens- situtionen för svenska fonder kommer sannolikt därför även att ha väsentlig påverkan på förläggningen av fondbolag . När svenska fondbolag förlägger fonders hemvist till annat land blir effekten sannolikt störst för de administrativa funktioner som sannolikt flyttar med. Påverkan på övriga funktioner kan antas vara relativt begränsad. Om svenska fondbolag flyttar ut som en konsekvens av fond- bolagscentralisering blir troligen effekten väsentlig för flertalet av de funktioner som ingår i bolagens verksamhet. Beskattningen av svenska fonder utgör den enskilt viktigaste kon- kurrensnackdelen för svenska fonder. Den undersökning som genom- förts bekräftar med stor tydlighet farhågorna om konkurrensnack- delar för svenska fonder och de risker för erosion av skattebasen som följer av UCITS IV-direktivets möjligheter till fondsamman- slagningar. De konkurrensnackdelar som föreligger avseende svenska fondbolags möjligheter att vidta förändringar i utbudet av svenska fonder kommer av allt att döma att undanröjas i samband med genomförandet av UCITS IV-direktivet. En förutsättning är dock att det svenska genomförandet sker på liknande sätt som i övriga EU-länder. roll att vägleda och effektivt behandla ärenden är en viktig del av den samlade förmågan att attrahera och behålla fonder och fondverksamhet i landet. För att bibehålla en nationell konkurrenskraft krävs därför att tilldelas till- räckliga resurser för att ha möjlighet att fullgöra också dessa upp- gifter på ett tillfredsställande sätt. Införandet av andelsklasser skulle också innebära att en väsentlig konkurrensnackdel skulle elimineras. Allmänheten skulle också erhålla ett rikare och mer varierat utbud som möjliggör att sparandet bättre kan anpassas till den enskildes situation och preferenser. Jag förordar i första hand att problemet med stora transaktioner i fonder hanteras genom användandet av köp- och säljavgifter som tillfaller fonden, samt genom att villkoren för att avvakta med att genomföra försäljning enligt 4 kap. 13 § 1 stycket LIF görs mindre begränsande. I det förra fallet torde det inte krävas några vidare förändringar av gällande rätt. I det senare föreslås att väsentlighets- kravet slopas, samt att kravet på föranmälan ändras till att anmälan skall ske utan dröjsmål. Frågan är dock komplicerad och kan behöva utredas vidare, också i samband med en eventuell bedömning om det föreligger behov av förändringar i lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension inom detta område. Genomförandet av UCITS IV-direktivet bör ske på sådant sätt att synsättet på distribution likställs med det som tillämpas i de flesta andra EU-länder, att distribution inte anses vara delege- ring av fondverksamhet. Jag redogör för behovet av tydlig vägledning från Finansinspek- tionen avseende möjligheterna att betala fondandelar med värde- papper, samt avseende hanteringen av kompensation till fondandels- ägare i samband med fel i andelsvärdesberäkningen. Jag föreslår att lydelsen i 4 kap. 10 § 1 stycket LIF modifieras så att andelar får utges även om betalning inte inkommit, om fondbola- get kan säkerställa att så kommer att ske, som t.ex. vid koncern- interna fondbyten. Jag finner inte att det föreligger ett starkt konkurrensbaserat behov av införande av lagstiftning som möjliggör associationsrätts- liga fonder. Coval, , och . Asset Fire (and Purchases) in Equity Markets. Working Paper, 2005. UCITS IV: Transforming investment fund industry. Policy Statement 131: Single pricing of collective investment schemes Feedback on CP131 and made text. den 10 04 2010. (använd den 10 04 2010). Brådskande: Se till att svenska fonder kan konkurrera med utländska fonder!, 2007. , Hög tid att se till att svenska fonder kan konkurrera på lika villkor, 2008. den 12 03 2009. Fondsparandets Fördelning 2009, . Nytt världsrekord i fondsparande, pressmeddelande, . , , och . Market Microstructure Invariants. Working Paper, 2009. , , , och . Sparare och jobb drabbas när fonder nu flyr . , , den 26 04 2009. 2K - Kompletterande Kanaler - förslag till fortsatt inriktning. RBC & KPMG. UCITS IV: Which Business Model for Tomorrow? & KPMG, 2009. , Hases Per. Promemoria om ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras del- ägare. , Investerings- fonder - , avgifter m.m. 2002. , Investerings- fonder - Förslag till ny lag. Veiledning til bransjestandard for rutiner ved tegning og innløsning. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.