sou · GYB384 · 2011-01-01 00:00:00 — Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt från Delegationen för jämställdhet i skolan 2010_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. 2010_SOU register S-format.indd 1 Begreppet hedersproblematik dök upp i den svenska debatten . I ges följande beskrivning: Med hedersproblematik avses hedersrelaterat våld eller tvångsåtgärder där skälet anges vara att återupprätta familjens eller släktens heder. Hedersvåld och hedersmord hänger samman med tribala samhällen och tribala normer i områden av världen där staten och dess institutioner är svaga och individerna beroende av den hjälp och det skyddsnät som familjen och klangemenskapen utgör. Lojaliteten mot den egna gruppen blir då den viktigaste . Hedersvåld ogillas däremot och blir mer sällsynt i utvecklade samhällen med stark offentlig sektor, där individen kan finna skydd och hjälp och därigenom vara mer oberoende av familj och släkt. Hedersvåld är oftast förbundet med vissa sexuella normer, som framför allt utgår från att kvinnornas sexualitet hålls under kontroll av familjens män. I skolan yttrar sig hedersrelaterade begränsningar exempelvis genom att föräldrarna eller släkten bestämmer att flickorna inte får delta i vissa inslag i skolan, till exempel undervisningen i idrott, simning eller sex och samlevnad. De får kanske inte följa med på klassresor och klassfester. Flickors liv kan vara hårt kontrollerade och överträdelser av familjens regler kan leda till sanktioner i form av hårdare restriktioner, hot och i värsta fall våld. Även pojkar berörs, både som förövare och offer. Homo- och bisexuella av både könen samt transpersoner drabbas också. Denna rapport är en kunskapsöversikt över svenska forskningsprojekt som berör frågor om hedersrelaterad problematik i skolan. I rapporten ger författarna sin tolkning av hur det kan komma sig att hedersrelaterade normer vidmakthålls i vissa familjer i . I rapporten diskuteras även åtgärder som skolan kan vidta för att arbeta med den hedersrelaterade problematiken. I rapporten framhålls bland annat att hedersrelaterade problem i skolan kan uppfattas som riskfyllda med tanke på stigmatisering och rädsla för främlingsfientlighet och ökning av fördomar, men att detta inte på något sätt får hindra skolpersonalen att ta itu med problemen och att vara observanta på vad hederstänkande kan medföra. Hederstänkande får inte stå i vägen för alla elevers rätt till kunskap oberoende av kön, etnicitet etc. Rapporten är författad av , filosofie doktor i sociologi från och lektor i socialt arbete på , , professor i pedagogik på Akademin för utbildning, kultur och kommunikation (UKK) vid , och , filosofie doktor i pedagogik från och lektor i pedagogik vid UKK på . Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse. En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) IV Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi(SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) VI Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) VII Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen (SOU 2010:53) VIII Barns perspektiv på jämställdhet i skola (SOU 2010:66) IX Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (SOU 2010:79) XSkolan och ungdomars psykosociala hälsa (SOU 2010:80) XI Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan (SOU 2010:83) Rapportens syfte och disposition.................................. 3.Forskningsperspektiv på hedersrelaterad kultur som ett problematiskt fenomen .......................................... 4.1.1 Hederskultur i .................................................. Heder och skam i svensk rättskipning.................................... 4.2.1 Heder och skam i det moderna ....................... 5.Olika teoretiska perspektiv på hedersproblematik i En kulturbetingad förklaringsmodell ..................................... En feministisk könsmakts förklaringsmodell ........................ 5.3En intersektionell förklaringsmodell på hedersförtryck och konflikter i familjen .......................................................... Hedersproblematik och skolan ..................................... Elev- och lärarundersökningar ................................................ Att hantera hedersrelaterad problematik i skolan.................. Policydokument och rapporter.................................... 6.2.3 Skolmyndigheternas litteratur...................................... 6.2.4 Skolans roll i policydokument...................................... 6.2.5 Utbildning i hedersrelaterad problematik ................... Sammanfattande reflektioner och förslag till åtgärder.... Integrationspolitik och skolan ................................................ Det viktiga samarbetet mellan skola och föräldrar................. Behovet av praktisk kunskap................................................... Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) har bland annat till uppgift att lyfta fram kunskap om jämställdhet och genus i skolan. Akademin Utbildning, kommunikation och kultur (UKK) vid fick ett uppdrag att för delegationens räkning skriva en kunskapsöversikt av de svenska forskningsprojekt som berör frågor kring hedersproblematik och värdegrundskonflikter i uppfostran av pojkar och flickor i skolan. Därvid var det viktigt att relatera till hur olika könsroller konstitueras och grundas i olika samhällssystem och hur det kommer sig att det finns en problematik som kallas för hedersproblematik, dvs. vad det är man talar om och hur man talar om detta – hur diskursen gestaltas om de har frågorna. Vi som har skrivit den här rapporten är i alfabetisk ordning , fil. dr i sociologi från och lektor i socialt arbete på . har skrivit en rad olika böcker och vetenskapliga artiklar kring tema kön och etnicitet och framförallt om familjekonflikter inom invandrade familjer. har han forskat om och publicerat en rad studier kring hedersproblematiken i . , professor i pedagogik på Akademin för utbildning, kultur och kommunikation (UKK) vid . Hon har en lång erfarenhet att både i forskning och undervisning arbeta med interkulturella och interetniska frågor relaterade till mångkulturell samhällsutveckling. dr i pedagogik från och lektor i pedagogik vid UKK på . Han har forskat och skrivit om interkulturell pedagogik i mångkulturella skolor och varit redaktör för bl.a. Interkulturella perspektiv (2006) och Möten i mångfaldens skola (2010). Uppdraget omfattade även en redovisning av den forskning som berör hur skolan har hanterat frågor kring s.k. hedersproblematik samt att ge förslag till hur arbetet kan utvecklas utifrån ett interkulturellt perspektiv. Det relevanta området för denna kunskapsöversikt är skolan som arena och hur skolan hanterar den så kallade hedersproblematiken. Skolplikten och utbildning som mänsklig rättighet, det vill säga allas rätt till utbildning är en viktig utgångspunkt när det gäller analysen av olika värderingar som kommer till uttryck och som skapar konflikter i den svenska skolan. När det gäller en beskrivning om skolan som arena för s.k. hedersproblematik är det viktigt att beskriva den värdegrund som skolarbetet vilar på. En grundläggande utgångspunkt för skolans arbete är läroplanens formulering om jämställdhet: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. (Lpf 94) Detta betyder att den självklara utgångspunkten för skolans arbete med jämställdhetsfrågor är att alla kvinnor och män är lika mycket värda och har rätt till utbildning. Varje form av diskriminering ska bekämpas. Att bekämpa mäns våld mot kvinnor, som är ett allvarligt samhällsproblem, har hög prioritet för nuvarande regering. I olika styrdokument förklaras att en del av detta våld är s.k. hedersrelaterat våld och förtryck. I propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (Regeringens prop. 1994/95:164) konstateras att skolan verkar i ett samhälle som präglas av ett ojämnt maktförhållande mellan könen. Samhällets maktperspektiv och värderingar påverkar skolan som skolan har en unik möjlighet att av elevernas liv ge dem möjlighet att öppna möjligheter, vidga perspektiven och utveckla de egna förutsättningar, oberoende av könstillhörighet. I propositionen framhålls att barn och ungdomar präglas, inte enbart av sin könstillhörighet, utan också av sin sociala och kulturella bakgrund. De könsmönster som skolan har till uppgift att motverka kan se olika ut i olika grupper, även om kvinnors underordnade ställning finns i dem alla. Därför blir skolans jämställdhetsuppdrag komplext. Jämställdhet är inte en fråga som går att hantera fristående från andra samman- Jämställdhet ska ses som en pedagogisk fråga, menar propositionen. Enligt betänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) formuleras i den tidigare citerade propositionen en delvis ny innebörd för jämställdhetsbegreppet: För att uppnå att flickor och pojkar ska ges likvärdiga villkor och förutsättningar krävs kunskaper om rådande könsmönster och om könstillhörighetens betydelse för lärandet liksom insikten om att flickor och pojkar inte utgör några enhetliga grupper. Skolans personal kan inte förhålla sig könsneutral. Om flickor och pojkar skall ges utrymme att utveckla sina individuella förutsättningar utan att begränsas av sin könstillhörighet, måste eleverna i undervisningen bemötas utifrån en kunskap både om likheter och olikheter mellan könen och om vad fördomar om vad som är kvinnligt och manligt betyder i olika sammanhang. Jämställdhetsfrågan kan därmed inte heller reduceras till en attitydfråga, utan blir också en kunskapsfråga. (Regeringens prop. 1994/95:164). En viktig fråga att ta ställning till är, för vår del, frågan om det går att arbeta mot s.k. hedersrelaterat våld och förtryck i skolan med traditionellt jämställdhetsarbete som varit relativt framgångsrikt i 1900- talets svenska skola. Om det visar sig att detta varken är önskvärt eller möjligt, hur bör då arbetet i skolan mot hedersrelaterat våld och förtryck utformas och gestaltas framöver? I uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan fastslås att: Den största gruppen som är utsatt för s.k. hedersrelaterat våld och förtryck är flickor och kvinnor. Sådant våld och förtryck drabbar också homo- och bisexuella av både könen samt transpersoner. Även pojkar berörs, både som förövare och offer. I skolan ska flickor och pojkar ges lika rättigheter och möjligheter att lära och utvecklas. Elever som lever i familjer där hedersbegreppet spelar en viktig roll har inte samma möjligheter att utöva sina rättigheter som andra. Behovet av grundläggande kunskaper i skolan angående mäns våld mot kvinnor inklusive s.k. hedersrelaterat förtryck och våld är stort. Rektorer, lärare och övrig personal måste kunna tyda signaler för att kunna upptäcka problem. Myndigheten för skolutveckling ges mot denna bakgrund i uppdrag att erbjuda skolledare i grund- och gymnasieskolan fortbildning om problematiken kring s.k. hedersrelaterat våld och förtryck. (Regeringsbeslut 2008-06- 12 U 2006/9049/S) 2.Rapportens syfte och disposition Syftet med den här rapporten är att ge en bild av forskningens definitioner och problembeskrivningar samt beskriva vilka åtgärder som skolan rekommenderas att vidta för att komma tillrätta med den upplevda hedersproblematiken. Den forskning och kunskapsproduktion som vi kommer att presentera är inte äldre än . Avhandlingar, vetenskaplig litteratur och artiklar i svenska tidskrifter, vetenskapliga rapporter, myndigheters styrdokument samt dataundersökningar inom temat har använts som plattform för kunskapsöversikten. För att få mer information om skolmyndighetens syn på problemet samt förankra undersökningen i skolrelaterat material besökte vi och de personer som är ansvariga från sida för att initiera och följa arbetet med hedersproblematiken. Allt material som används som råd, anvisningar eller handledning angående hedersproblematik har också varit av stort intresse för oss. När det gäller att definiera eller ringa in vad som menas med hedersrelaterad problematik i skolan har vi initialt utgått från de definitioner och det tal som framställs i det material som vi har studerat. Avvikande handlingar eller företeelser som hedersmord, könsstympning, tvångsgifte, blodshämnd och annan typ av könsförtryck hos invandrade personer innefattas av problematiken kring heder. Dessa könsförtryck kan komma till utryck i skolan genom avbruten skolgång, icke deltagande i sex- eller simundervisning samt i aktiviteter som innebär umgänge med det motsatta könet, bevakning av vissa elever samt försvinnande eller förflyttning av vissa elever till andra skolor. I styrdokumenten som rör jämställdhet och likabehandling i skolan framställs hedersproblematik som värdekonflikter som kan orsaka dilemman för skolans personal. Det problematiska ligger i att skolgången i ses både som en individuell rättighet och som en samhällelig plikt och i utma- ningen i hur skolan kan förmå den heterogena populationen med olika värderingar att ingå i den gemensamma värdegrunden i den svenska skolan med pluralism och mångfald som ett tänkt rättesnöre. I vår granskning av den forskning och annat material som rör skolrelaterad hedersproblematik har vi utgått från både jämställdhets - och integrationsperspektiv med både normkritiska och interkulturella ögon. Eftersom vi alla tre utredare, förutom att ha rötter utanför , även tillhör olika vetenskapliga discipliner tror vi därmed kunna inta både ett kulturkontrastivt, intersektionellt och tvärvetenskapligt förhållningssätt. När det gäller det interkulturella fokuserar vi på samspelet, det vill säga det interkulturella mötet, mellan olika kulturer i bemärkelsen av meningssystem. I ett socialkonstruktivistiskt teoretiskt perspektiv studeras kultur som meningssystem (Gergen, 1985; Lahdenperä, 2008; Pearce, 1994) relaterade till sociala omständigheter, värderingar, intressen, attityder, metaforer, normer, bestämmelser, överenskommelser, sociala praktiker etc. talar om habitus, de system av dispositioner som människor förvärvar genom att vistas i en bestämd social miljö och sedan tillåter dem att utifrån ett litet antal principer generera de tanke- och handlingssätt som krävs på de olika sociala fält där de hamnar (, 1999, s. 36). Utifrån dessa teoretiska referensramar är det också av stort intresse att studera den svenska kontexten där mening kring hedersproblemetik ges och skapas. Vi börjar vår studie och kartläggning av hedersrelaterad problematik genom att ge ett historiskt perspektiv på begrepp och tankesätt i för att därmed ge en meningskontext av hur och i vilka sammanhang hedersbegrepp används. Detta gör vi för att få mer förståelse för dagens tänkande och de teoretiska perspektiv som används i den svenska forskningen om hedersförtryck. I det här arbetet kommer vi att applicera olika teoretiska perspektiv på hedersförtryck och konflikter i familjen, eftersom det finns mer forskning om hedersproblematik i invandrade familjer än om förekomsten av hedersproblematik i den svenska skolan. I kapitlet Hedersproblematik och skolan presenteras inledningsvis de tre undersökningar som gjorts om både elevers och lärares upplevda hedersförtryck. I samma kapitel redogör vi för den forskningsrapport som beskriver hur skolans personal arbetar med hedersrelaterat förtryck samt om olika typer av skrifter, handböcker, dokumentation och rapporter som ger anvisningar och handledning kring hur bl.a. skolan ska hantera hedersproblematiken. Vår kartläggning utmynnar i det slutkapitel som innehåller reflektioner, slutsatser och förslag till hur skolans arbete med hedersproblematik kan förbättras och utvecklas utifrån ett interkulturellt perspektiv. 3.Forskningsperspektiv på hedersrelaterad kultur som ett problematiskt fenomen Vad är heder och vad är hedersrelaterad problematik? Begreppet hedersrelaterad problematik, dvs. problem, konflikt och dilemma i relation till heder började användas i sedan slutet av 1900- talet. Under har begrepp som hederskultur och hedersrelaterat våld uppmärksammats allt mer i . Sedan morden på , och Pela , och framförallt mordet på blev förstasidesnyheter, har begrepp som hedersmord och hedersvåld används i svenska politiska debatter. Även på det internationella området har hedersförtryck uppmärksammats allt mer under . Det har inte enbart handlat om hedersförtryck i länder och områden som , eller , där detta förekommer i större utsträckning jämfört med (Mojab & , (red.) Även genom FN och många internationella konferenser har hedersförtryckets omfattning uppmärksammats bland etniska minoriteter i Europa1. talas det t.ex. också om utsatta invandrade flickor2 och ungdomar som lever med hedersrelaterade begränsningar och för- 1se Combating patriarchal violence against women: focusing on violence in the name of honour: report from the international conference, , 7-8 December 2004 (2005) & Honour related violence within a global perspective: mitigation and prevention in Europe,(2004). 2I den här texten har vi försökt undvika begreppet invandrare eller invandrarflickor. I stället har vi använt andra begrepp såsom invandrade flickor eller människor med utländsk härkomst eller människor med ett annat etnisk härkomst än svensk etc. Begreppet invandrare är problematiskt och har ifrågasatts på många håll, inte minst av personer som har vuxit upp i som barn till föräldrar som invandrat till (jfr Lahdenperä, 1997). De har kallats för invandrarbarn, invandrarelever eller andra generationens invandrare. Dessa ungdomar undrar i hur många generationer man förblir invandrare i . I själva verket härför begreppet invandrare sig till en tillfällig status man har under flyttning från ett land till ett annat. När uppehållstillståndet väl är Flera rapporter har illustrerat hur en del unga kvinnor med annan etnisk härkomst än svensk kan vara en av de mest utsatta grupperna i samhället. Enligt Nationellt () kunskaps- och forskningsöversikt Hedersrelaterat våld och förtryck (2010) tillfördes i takt med debatten om hedersrelaterat våld en mängd nya ord i det svenska språket som hedersvåld, hedersproblematik, hederskonflikt, hedersrelaterade begränsningar, hedersrelaterat familjeliv och hedersförtryckta flickor. Att heder har beskrivits som ett problem innebär att heder också måste ha beskrivits på ett annat och mindre problematiskt sätt tidigare. I (2004) förklaras substantivet heder som 1:a anseende grundat på erkänt goda karaktärsegenskaper och 2:a erkännande av (bibehållet eller förbättrat) anseende ofta till följd av ngn prestation e.d. I samband med detta nämns t.ex. ord som hederssak; officersheder; ämbetsheder; hedersbetygelse och uttryck som en prestation som de har all heder av. I samband med ordet heder nämns också bl.a. substantiven hedersgäst, hedersdoktor och hedersman. Här är det frågan om en person som är en särskilt förnäm och ärad gäst, resp. en person som ikraft av värdefulla insatser tillerkänts doktorstitel och en individ som uppfattas som en pålitlig och hygglig person. Ordet heder har definitionsmässigt således även en mycket positiv klang och förknippas med goda karaktärsegenskaper och med pålitliga och hyggliga personer. Därför kan det uppfattas som paradoxalt och förvirrande att hedersmord eller mord i hederns namn finns och har den betydelse som den har fått. Egentligen är ordet hedersmord en obegriplig och språklig bastardform (anomali) när begrepp som mord, som bedöms som ett brott i avsiktligt dödande av en person förknippas med begreppet heder såsom det förklaras ovan. När det talas om hedersrelaterat förtryck fokuseras ofta de stränga sexuella attityderna och beteenden främst mot kvinnor. beviljat är man i ordets egentliga betydelse inte längre invandrare. I används dock ordet invandrare i såväl vardagsspråk som vetenskapliga texter för att beteckna personer med icke svenskt ursprung. I den svensk a användningen av ordet ligger därför en dimension av innebörden att inte släppa fram till destinationen med social exkludering. Att vara invandrare är därmed i en mening att vara icke svensk, och ytterligare, i djupare mening är det att ha låg status i samhället (Darvishpour & (red). (2008). På så sätt kan benämningen invandrare bidra till andrafiering av människor med utländsk härkomst och reproducerar alltså ett vi och de tänkande (, 2001). kultur menas att kvinnornas sexliv är föremål för sträng övervakning, att det är männens uppgift som familjeöverhuvuden att vaka över familjens heder. Vidare menas att hedersförtryck innebär att mannen bevakar kvinnan och att både familjens och mannens heder blir skadad om kvinnan uppträder oanständigt enligt rådande normer. Det behöver inte vara sexuella handlingar utan kan också vara situationer som i förlängningen kan förknippas med sexuella händelser, såsom att en kvinna i sociala sammanhang är ensam i mäns närvaro. Hederskultur handlar med andra ord om männens kollektiva rättigheter till kontroll över kvinnors sexualitet, vilket legitimeras av omgivningen. I ett traditionellt patriarkaliskt samhälle med stränga regler kring sexuella beteenden var männens kontroll över kvinnornas sexualitet en del av det goda anseendet (Darvishpour, 2010). Kvinnor som utmanade de patriarkala normerna kunde, och kan ännu , göra sin make eller manliga släkter hederslösa. Det ingår i männens uppgift att försvara, bevaka eller närmare bestämt kontrollera sina döttrar, sin fru och eller sina systrars sexualitet gentemot främmande män. Trots att hederskultur och hedersförtryck främst handlar om att kontrollera kvinnornas sexuella beteenden, kan även unga pojkar och män drabbas av detta. Män som är homosexuella, unga pojkar och män som motsätter sig sina föräldrars krav på arrangerade äktenskap eller har liberala och jämställda synsätt på könsroller och sina kvinnliga släktingars sexuella beteenden, kan också betraktas som hederslösa och anses alltså dra skam över släkten. Därmed kan också män och pojkar bli offer för olika typer av hedersförtryck. Att förlora sin heder innebär för dessa människor en stor skam för individen och dess omgivning. På så sätt har heder och skam starka kopplingar med varandra, utan att dessa begrepp är identiska (Darvishpour, 2010). Hedersetiken anses vara en del av den traditionella patriarkala kulturen. Den är inte enbart något specifikt fenomen i , som många tar för givet, utan förekommer även i många andra länder och andra religioner än islam. Trots att hedersbegreppet har starka rötter i förekom det före islams uppkomst och finns även hos den kristna befolkningen i området och inom andra religioner (Kocturk-Runefors, 1991).