sou · GZB357 · 2011-07-01 00:00:00 — Med förslaget till utökade direkta straffbestämmelser skulle visserligen möjligheten att effektivt påverka dem som lagreglerna riktar sig mot öka men utan ytterligare någon skärpning av sanktionerna mot överträdelser av lagens arbetstidsbestämmelser var risken enligt departementschefens mening uppenbar att det fanns möjligheter till ekonomisk spekulation och vinst även om en överträdelse medfört straff. En ekonomisk sanktion borde enligt departementschefen ha förutsättningar att motverka att överträdelser av arbetstidslagstiftningen medför ekonomisk vinst. Den omständigheten att skadeståndpåföljderna som är aktuella vid överträdelser av arbetstidsregler i kollektivavtal i många avseende framstår som effektivare än normalstraffen vid överträdelser av lagreglerna om arbetstiden kunde dessutom enligt departementschefens mening tänkas negativt påverka arbetsgivarnas intresse av att sluta kollektivavtal. Förutom att införandet av en straffavgift skulle skapa en bättre balans mellan sanktionerna vid överträdelser av dessa och av avtalsbestämmelser, som gäller i stället för lagregler, borde en sådan åtgärd enligt departementschefen också kunna öka benägenheten att söka avtalslösningar. Mot den bakgrunden anslöt sig departementschefen till förslaget om införande av en straffavgift som särskild påföljd för överträdelse av lagreglerna om övertid. Departementschefen ansåg inte att det fanns något skäl att göra undantag för statliga verk och myndigheter när det gällde uttag av övertidsavgiften. Eftersom regler om övertid motsvarande de som fanns i arbetstidslagen infördes i vägarbetstidslagen ansåg regeringen att det borde införas en motsvarande reglering om övertidsavgifter i vägarbetstidslagen (prop. 1994/95:132 s. 65). 4Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? Som tillsynsmyndigheter för arbetsmiljöområdet fanns fram till , som tillsammans kallades . Arbetarskyddsstyrelsen utövade den centrala tillsynen enligt arbetsmiljölagen och anslutande lagar och föreskrifter, medan var den regionala fältorganisationen som under styrelsen utövade tillsyn i närmare kontakt med arbetsställena. ombildades till en myndighet, . är alltså ansvarig förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor och ska ha tillsyn över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen. I tabell 4.1 redovisas tillsynsverksamhet –2010. Uppgifterna är hämtade ur diarieföringssystem . Tabell 4.1 Sammanställning av tillsynsverksamhet Ansökan om utdömande av vite Ansökan om påförande av sanktionsavgift Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? Av statistik över tillsynsverksamheten framgår att antalet besök på arbetsställen har minskat men att antalet besök ökade jämfört med . uppgick antalet besök på arbetsställen till ca. Därefter har antalet besök minskat till 36 2007, 33 2008, 30 2009 och 33 2010. Enligt SCB:s företagsregister finns det 1 035 000 arbetsställen i landet. En stor del av dessa är enskilda firmor som inte har några anställda. Det finns 340 000 arbetsställen med minst en anställd. av besök på arbetsställen –2009 utgjordes enligt verket av inspektioner. Besöken resulterade i 12 000–13 000 inspektionsmeddelanden med krav på ändring av förhållanden som inte uppfyller arbetsmiljökraven. Ett inspektionsmeddelande kan innehålla krav i flera olika hänseenden och antalet krav i inspektionsmeddelandena uppgick till ca. 52 2008, cirka 46 2009 och cirka 44 2010. Av tabell 4.2 framgår inriktningen på ställda krav. Tabell 4.2 Inriktning på ställda krav i inspektionsmeddelanden –2010 (i procent) Med/Soc frågor –2010 utfärdade mellan 291 och 352 förelägganden . 2008 och 2009 förenades endast ett tiotal förelägganden inte med vite och 2010 var det endast fyra förelägganden som inte förenades med vite. utfärdade vidare mellan ca. 560 och 630 förbud , varav mellan inte förenades med vite. Till den allra största delen förenades således även meddelade förbud med vite. Av tabell 4.3 framgår inriktningen på kraven i utfärdade förelägganden och villkor i förbud. SOU 2011:57 Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? Inriktning på ställda krav i förelägganden och villkor i förbud 2008–2010 (i procent) Med/Soc frågor Antalet förelägganden och förbud är lågt i förhållande till antalet inspektionsmeddelanden med krav, vilket får uppfattas så att efterlevnaden av kraven som ställer i sina inspektionsmeddelanden är god. Krav gällande teknik dominerar i de fall där får driva kravet vidare genom föreläggande eller förbud medan av kraven i inspektionsmeddelandena gäller systematiskt arbetsmiljöarbete. Ansökningar om utdömande av vite Enligt uppgifter hämtade ur domstolarnas målhanteringssystem kom det in 54 mål om utdömande av vite med som sökande , 26 sådana mål och 44 sådana mål . Antalet ansökningar om utdömande av vite är lågt i förhållande till antalet förelägganden och förbud som förenats med vite, vilket också får uppfattas så att efterlevnaden av förelägganden och förbud, som har förenats med vite, är god och att detta är ett effektivt medel för att åstadkomma åtgärdande av upptäckta brister i arbetsmiljön. Förelägganden och förbud som riktas mot staten förenas inte med vite. Av uppgifter hämtade ur SARA-systemet framgår att –uppgick antalet inspektionsmeddelanden som riktades mot statliga myndigheter till 173, 147 resp. 169 stycken. upprättades 20, 17 resp. 27 underrättelser om föreläggande/förbud och nio, elva respektive nio förelägganden och förbud mot statliga myndigheter. I något fall beslutades det också om förbud. Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? antalet inspektionsmeddelanden riktade mot statliga myndigheter till omkring 250 . Andelen förelägganden och förbud i förhållande till antalet inspektionsmeddelanden med krav ligger på samma nivå när det gäller statliga myndigheter som när det gäller antalet inspektionsmeddelanden och förelägganden/förbud totalt sett. har enligt 18 § första stycket 4 arbetsmiljöförordningen bemyndigats att meddela föreskrifter om sanktionsavgifter enligt 8 kap. 5 § arbetsmiljölagen. Föreskrifter om sanktionsavgifter får meddelas när det gäller överträdelser av föreskrifter som har meddelats med stöd av ett bemyndigande i något avseende som anges i 4 kap. 1–3 eller 8 § första stycket arbetsmiljölagen. Omkring 170 bestämmelser i 40 olika föreskrifter som har meddelats av är direkt straffbelagda. En stor del av dessa bestämmelser har meddelats med stöd av 4 kap. 1–3 eller 8 § första stycket arbetsmiljölagen, i vilka fall gällande lag ger möjlighet för att meddela föreskrifter om sanktionsavgift. har endast meddelat föreskrifter om sanktionsavgifter i tre fall. Enligt 46 § i AFS 2005:3 Besiktning av trycksatta anordningar är den sanktionsavgift som ska betalas om trycksatt anordning använts utan att besiktning skett eller när det gäller andra trycksatta anordningar än behållare för luft eller kvävgas och pannanläggningar, för behållare för luft eller kvävgas och mellan och för pannanläggningar beroende på pannans märkeffekt. Enligt 51 § i AFS 2006:1 Asbest är den sanktionsavgift som ska betalas om asbesthaltigt material hanteras vid rivning utan tillstånd från . Enligt 24 § i AFS 2006:8 Provning med över- eller undertryck är sanktionsavgiften för varje gång trycksättning inte utförs av behörigt kontrollorgan enligt bestämmelsen i 20 § i föreskriften. Aktualiseras frågan om påförande av sanktionsavgift på grund av överträdelse av dessa föreskrifter utfärdar regelmässigt ett avgiftsföreläggande enligt 8 kap. 9 § arbetsmiljölagen, varigenom den som antas ha gjort sig skyldig till överträdelse föreläggs avgiften till godkännande. Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? steg antalet avgiftsförelägganden till 103 och uppgick antalet till 57. Om den som har fått ett avgiftsföreläggande har invändningar mot föreläggandet omprövar ärendet. Godkänns inte föreläggandet, svarar inte den som har fått ett avgiftsföreläggande eller godtar inte invändningarna som har framförts tar ställning till om en ansökan om påförande av sanktionsavgift ska ges in till förvaltningsrätten. –uppgick enligt uppgifter i diarieföringssystemet antalet upprättade ansökningar till förvaltningsrätt om påförande av sanktionsavgift till 29, 44 och 23. När det slutligen gäller fall då arbetsmiljöbrott enligt bestämmelserna i 3 kap. 10 § eller överträdelse av en direkt straffsanktionerad bestämmelse i arbetsmiljölagen, arbetstidslagen eller föreskrifter som meddelats av misstänks upprättade mellan 212 och 287 åtalsanmälningar –2010. När det gäller dessa uppgifter och uppgifterna i avsnitt 4.2.3 om antal inkomna brottsmisstankar till ska det noteras att en anmälan som görs kan innehålla misstankar om att flera olika brott har begåtts, dvs. 4.2Anmälningar till polis och åklagare 4.2.1Vilka överträdelser gäller anmälningarna? För att få en uppfattning om vilka överträdelser anmälningar till polis och åklagare avser har utredningen tagit del av uppgifter om ärendemeningen beträffande upprättade åtalsanmälningar i SARA- systemet hos när det gäller upprättade anmälningar –2009. När det gäller anmälningar upprättade har utredningen dessutom tagit del av upprättade anmälningar i de fall det inte av ärendemeningen gått att utläsa vad anmälan avsåg. Tabell 4.4 visar vilka överträdelser anmälningarna avsåg. Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? Åtalsamälningar från till polis/åklagare under Arbetsolycka inträffat, arbetsmiljöbrott och/eller brott mot AML/föreskrift ifrågasätts Arbetsmiljöplan har inte upprättats/är undermålig Förhandsanmälan har inte lämnats in Arbetsolycka/tillbud har inte anmälts/anmälts , 2 § AMF Brott mot arbetstidslagen/föreskrift Skyddsanordning borttagen/manipulerad Maskin/anordning har inte besiktigats/kontrollerats/märkts, använts utan ha Exponeringsmätning har inte gjorts/inte lämnats in Brott mot föreskrifter om medicinsk kontroll av anställda (läkarundersökning, inkl. förande av register) Brott mot förbud/föreläggande som meddelats av Lämnat oriktiga uppgifter till Hanterat farliga ämnen/cancerogena ämnen utan tillstånd Brott mot föreskrifter i AFS 2006:1 om asbest (hanterat utan tillstånd, arbetstagare inte fått utbildning som krävs, 36 §, arbetstagare har inte genomgått medicinsk kontroll, 49 §), Ej anmält start/flytt av mobilt krossverk, mobilt asfaltverk enligt föreskriften om kvarts AFS 1992:16 (8 §) Minderårig använts till förbjudet arbete/brott mot arbetstidsregler för minderåriga Hiss använts i strid mot 10 § förordningen (1999:371) om kontroll av hissar och vissa andra motordrivna anordningar i byggnadsverk av brottsmisstankarna som anmäldes avsåg fall där en arbetsplatsolycka eller ett tillbud inträffat och arbetsmiljöbrott och/eller brott mot bestämmelser i arbetsmiljölagen eller föreskrift av misstänktes. I övrigt dominerade anmälningar om att arbetsmiljöplan inte upprättats eller varit undermålig och att arbetsplatsolycka inte anmälts eller anmälts för sent enligt 2 § arbetsmiljöförordningen. En ganska stor del av anmälningarna gällde vidare att maskin eller annan anordning använts trots att den inte besiktigats i enlighet med krav i föreskrifter. Det kan också noteras att endast en anmälan avsåg brott mot föreläggande eller förbud som meddelat och ett fall avsåg brott mot bestämmelserna till skydd för minderåriga. Genomgången av ärendemeningen i åtalsanmälningarna har visat att det såg likadant ut när det gäller anmälningarna som upprättades dessa år. Några fler fall avsåg brott Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? mot föreläggande eller förbud som meddelat under dessa år. Ingen av de åtalsanmälningar som gjordes –2009 avsåg någon statlig myndighet. 4.2.2Hanteringen av arbetsmiljöärenden hos polisen har 21 självständiga polismyndigheter och hur myndigheterna är organiserade ser olika ut. När det gäller utredningar av brott på arbetsmiljöområdet är det vanligt att dessa ärenden utreds inom en enhet där också ekobrott och/eller miljöbrott utreds. När det gäller fall där en arbetsplatsolycka inträffat och arbetsmiljöbrott enligt kan misstänkas får polisen som regel kännedom om fallet genom att en polispatrull kallas till platsen. Det sker regelmässigt när ambulans tillkallas. Anmälningarna kommer då från den polispatrull som åkt till platsen. Beträffande sådana anmälningar är det normalt polisen som fattar beslut om förundersökning ska inledas eller inte. I de fall där förundersökning inleds varierar det om polis eller åklagare är förundersökningsledare. Hos en del myndigheter leder polisen förundersökningen initialt tills utredningen kommit en bit på väg och ärendet sedan över till åklagare. Vid större olyckor är åklagare förundersökningsledare. I många fall läggs ärendet ner. Polisen inhämtar regelmässigt ett yttrande från i ärendena. Det varierar om polisen fattar beslut i frågan om att inleda förundersökning före eller efter att yttrandet från kommit. När det gäller anmälningar av brott mot arbetsmiljölagen (brottskod 4016, brott enligt 8 kap. 1 och 2 §§ arbetsmiljölagen) kommer nästan alla sådana anmälningar från . Det förekommer också att anmälningar ges in av en arbetstagarorganisation eller en privatperson. Anmälningarna ges in till och normalt är det åklagare som fattar beslut om förundersökning ska inledas eller inte. Åklagaren är förundersökningsledare i de fall där förundersökning inleds. Ärendena kommer till polisen via åklag- Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? aren, som ger utredningsdirektiv. Polisen fattar normalt inte beslut om att lägga ner dessa ärenden. Besluten fattas av åklagare. 4.2.3Hanteringen av arbetsmiljöärenden hos inrättades en särskild nationell operativ enhet för miljö- och arbetsmiljömål inom , Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål. Vid enheten handläggs bl.a. ärenden som rör arbetsmiljöbrott och brott mot arbetsmiljölagen men däremot inte ärenden som rör brott mot arbetstidslagstiftningen. Riksenheten bedriver verksamhet på sex ställen i landet, i , , , , och . Enligt statistikuppgifter från varierade antalet inkomna brottsmisstankar som registrerats under mellan som lägst 250 och som högst 348 – 2010. Åren 2008–2010 var antalet 297, 291 och 334. Tabell 4.5 visar vilka beslut av de anmälda brottsmisstankarna har resulterat i under åren 2000–2010. SOU 2011:57 Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? Beslut av med anledning av inkomna brottsmisstankar 2000–2010 Inte inleda FU, Inte inleda FU, FU nedläggs, FU- Ej väcka åtal, Ej väcka åtal, Ej väcka åtal, a)Företagsbot registrerades på ett annat sätt fram och registrerades då som avskrivning före färdig FUP, vilket gör det svårt att jämföra . b)se a) Siffran 10 gäller endast sista månader. När det gäller övriga grunder för att inte inleda förundersökning framgår det av mer preciserade statistikuppgifter från att förutom i några enstaka fall var grunden för beslut att inte inleda förundersökning att det inte fanns anledning att anta Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? att brott som hör under allmänt åtal förövats. I de fall då förundersökning inleddes men lades ner var grunden för det att det saknas numera anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal förövats i omkring 20–av fallen. I av fallen var grunden för beslutet att lägga ner förundersökningen bevisproblem. Lägger man till de fall där grunden var att det inte gick att visa att den misstänkte varit oaktsam eller haft uppsåt uppgår fallen där bevissvårigheter var grunden till nedläggningen av förundersökningen till närmare hälften av fallen. I mellan av fallen angavs grunden vara att det inte längre fanns anledning att fullfölja förundersökningen. Bland övriga beslut dominerar beslut att överlämna handläggningen till annan kammare och Brott avslutas. Sammanfattningsvis kan sägas att av de beslut som fattades av innebar som lägst och som högst av besluten någon form av lagföring (strafföreläggande, åtalsunderlåtelse, åtal eller företagsbot). Det ska dock anmärkas att lagföring genom företagsbot inte registrerades särskilt och att det bland besluten , som registrerats under Avskrivning före färdig FUP, ingår fall där lagföring skett genom företagsbot. Andelen fall där någon form av lagföring skett är alltså egentligen större. Mellan knappt hälften och tre fjärdedelar av besluten innebar att förundersökning inte inleddes eller lades ned. I mellan av fallen fattades beslut att inte väcka åtal. Enligt statistikuppgifter från hämtade ur målhanteringssystemet kom det endast in 5 mål till de allmänna domstolarna som registrerades i målkategorin 5030, Arbetsmiljölagen, och det avgjordes inte något mål i den målkategorin . –2010 kom det in mellan 24 och 43 mål som registrerades i denna kategori och antalet avgjorda mål varierade mellan 22 och drygt 30 utom då 13 mål avgjordes. Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? gör en sammanställning över domar som skickas in till verket. I sammanställningarna finns även strafförelägganden utfärdade av med. Sammanställningarna visar att påföljden i de allra flesta fall stannade vid 30–40 dagsböter då det varit fråga om mål som rört överträdelser av direkt straffbelagda bestämmelser i arbetsmiljölagen eller föreskrifter. I några fall dömdes penningböter mellan och ut. Det högsta antalet dagsböter som dömdes ut var 60 dagsböter. kom ett femtontal domar in där en företagsbot på mellan och dömts ut. När det gäller åren finns två domar med påföljden företagsbot med i sammanställningarna. I övrigt finns det inte några domar med påföljden företagsbot i sammanställningarna när det gäller brott mot direkt straffsanktionerade bestämmelser i arbetsmiljölagen eller föreskrifter. När det gäller 2010 har utredningen tagit del av en sammanställning över inkomna domar . Denna visar en tydlig utveckling mot lagföring genom företagsbot. Om- kring 45 domar avseende brott mot arbetsmiljölagen finns med i sammanställningen. I fyra av dessa fall dömdes dagsböter eller dagsböter och företagsbot ut. I övriga fall skedde lagföring genom företagsbot. I två av fallen som finns med i sammanställningen ogillades åtalet. 4.3.2Mål om utdömande av vite ska ge in sina ansökningar om utdömande av vite till Förvaltningsrätten i (tidigare länsrätten i ). Enligt uppgifter ur domstolens målhanteringssystem kom det in 54 mål om utdömande av vite där var sökande , 26 sådana mål och 44 sådana mål . En genomgång av ansökningar om utdömande av vite – 2009 visar att ansökningarna fördelar sig relativt jämnt mellan utdömande av vite p.g.a. att motparten inte följt föreläggande resp. överträtt förbud. Av sammanställningar över inkomna domar i mål om utdömande av vite –2009 framgår att vite dömdes ut i nästan alla de fall som finns med i sammanställningarna. Ansökan avslogs endast i något enstaka fall . Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? antal fall dömdes ett jämkat vite ut. Storleken på de viten som dömdes ut varierade från till . 4.3.3Mål om påförande av sanktionsavgift Enligt statistikuppgifter från hämtade ur målhanteringssystemet fick länsrätterna/förvaltningsrätterna –2010 totalt in som minst 16 mål och som mest 85 mål som registrerades under målkategorin 1727 arbetsmiljölagen. Under denna målkategori registreras mål som rör påförande av sanktionsavgift men också andra mål som gäller överklagande av beslut av enligt arbetsmiljölagen. Totalt avgjorde domstolarna mellan 21 och 61 mål i denna målkategori . Hos de flesta domstolarna fördelade sig målen som registrerats under denna målkategori relativt jämnt mellan mål som rörde sanktionsavgift och mål som rörde annat. Hos Länsrätten i med flest mål avsåg däremot endast av målen sanktionsavgift. Av sammanställningar över inkomna domar i mål om påförande av sanktionsavgift för åren 2000–2009 framgår att ansökan bifölls i nästan samtliga fall. 181 domar har införts i sammanställningarna och ansökan avslogs i tre av dessa fall. I ytterligare två fall avslogs ansökan av länsrätten men bifölls av kammarrätten efter överklagande. De flesta domarna gällde sanktionsavgift enligt AFS 2005:3 Besiktning av trycksatta anordningar. Förutom i ett par fall då det handlat om flera trycksatta anordningar har den påförda sanktionsavgiften varit på belopp . Av detta kan man dra slutsatsen att sanktionsavgiften inte avsett obesiktigade pannanläggningar med hög effekt. 3 av 14 inkomna domar , 4 av 16 domar inkomna och 2 av 8 inkomna domar gällde sanktionsavgift enligt AFS 2006:1 Asbest. Ingen av de inkomna domarna avsåg AFS 2006:8 Provning med över- eller undertryck. Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? 4.4Ärenden som rör överträdelser av arbetstidslagarna Bestämmelserna i lagarna på arbetstidsområdet har i stor utsträckning helt eller delvis ersatts med kollektivavtal. Efterlevnaden av bestämmelserna i kollektivavtalen kontrolleras av arbetsmarknadens parter och tillsynen från har till stor del fallit bort. Den befattning tar med arbetstidsärenden i de fall där kollektivavtal inte har träffats inskränker sig i stort sett till handläggning av ansökningar om dispens enligt 19 § arbetstidslagen. gjorde en särskilt inriktad tillsynsinsats rörande efterlevnaden av bestämmelserna på arbetstidsområdet, vilket resulterade i ett drygt tjugotal åtalsanmälningar avseende brott mot arbetstidslagen eller vägarbetstidslagen enligt uppgifter hämtade ur SARA-systemet. Tre av de åtalsanmälningar som gjorde avsåg misstänkt brott mot arbetstidslagen eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen eller lagen om arbetstid vid visst vägtransportarbete. Av de åtalsanmälningar verket gjorde avsåg sju överträdelser av dessa lagar. I de fall gör en åtalsanmälan är det oftast fråga om fall där det i samband med ansökan om dispens enligt 19 § arbetstidslagen framkommit att tillåten övertid enligt arbetstidslagen redan har överskridits. I några fall uppmärksammas på överträdelser av arbetstidsreglerna genom anmälan från facklig organisation. Hos polis och åklagare handläggs ärenden som rör överträdelser av lagstiftningen på arbetstidsområdet inte av särskilda enheter utan ute på resp. polisområde resp. ute på de allmänna åklagarkammarna. Det finns inte någon särskild brottskod för brott mot arbetstidslagstiftningen, vilket försvårat möjligheten att få fram statistiska uppgifter som belyser hanteringen av dessa ärenden. För domstolarnas del finns det ingen speciell målkod för brott mot arbetstidslagarna för de allmänna domstolarna, vilket även när det gäller domstolarna försvårat möjligheten att få fram uppgifter om mål som rör detta område. För förvaltningsdomstolarna finns det en målkod (1746) för arbetstidslagen och lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. Förvaltningsdomstolarna har endast fått in fem sådana mål . Förvaltningsdomstolarna har också målkoder för mål som rör lagen om arbetstid m.m. för flypersonal inom civilflyget och lagen om kör- och vilotid vid internationelll Hur fungerar sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ? järnvägstrafik (1748 och 1749). Inga inkomna mål har registrerats under dessa målkoder . Genom att ta del av en intern sammanställning hos över åtalsanmälningar i arbetstidsärenden åren 2007– 2010 och uppgifter ur ärendehanteringssystem har utredningen fått fram uppgifter om 14 olika fall som rört brott mot arbetstidslagen. I nio av dessa fall gjordes åtalsanmälan av . De flesta fallen rörde överskridande av tillåten övertid enligt 8 § arbetstidslagen. Tre fall rörde överträdelse av 13 § och/eller 14 § arbetstidslagen och två fall gällde brott mot 11 § arbetstidslagen om skyldighet att föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Sex av de fjorton fallen slutade med lagföring. I tre fall påfördes företagsbot på eller genom strafföreläggande av åklagaren. I ett fall blev påföljden 30 dagsböter i strafföreläggande.