sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — För , som är elev i en grundskola och som deltar som deltidselev varje termin i specialskolan är hemkom- munen huvudman och det är rektorn vid hemskolan som ansvarar för och fattar beslut som gäller honom. Om som deltidselev får sin utbildning till övervägande del i specialskolan är det fortsatt hem- kommunen som är huvudman och rektorn vid hemskolan som ansva- rar för och fattar beslut som gäller honom. Det saknas således betydelse att undervisas vid två skolenheter eller att under- visningstiden ändras – det är endast en rektor som kan fatta beslut och en huvudman som har ansvaret för honom. Det som sägs om huvudmannens ansvar och rektors ansvar i skollagen ska, enligt utredningens förslag, för en deltidselev avse den huvudman respektive rektor som utses enligt ovan. 15 Med begreppet samverka avser utredningen samarbeta och inte sådan samverkan som avses i 23 kap. skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Utredningens förslag: Elevens lärare vid de skilda skolenhe- terna ska samråda inför utvecklingssamtal och om innehållet i elevens individuella utvecklingsplan. Rektorn vid de olika skol- enheterna ska samråda inför en eventuell utredning om särskilt stöd. Ett eventuellt åtgärdsprogram för eleven ska beslutas av rektorn vid den skolenhet där deltidseleven ursprungligen får sin undervisning. Rektorn vid den skolenhet där eleven ursprungligen får sin undervisning ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar. Undervisande lärare vid denna skolen- het ska besluta om betyget efter samråd med lärare vid den andra skolenheten. Det saknas anledning att gå igenom alla situationer där ansvars- fördelningen blir aktuell eftersom den ovannämnda principen ska gälla i samtliga fall. Nedan besvaras de viktigaste frågorna som specialskolorna har ställt när det gäller hur ansvaret ska fördelas i praktiken och fall där avvikelser görs från bestämmelserna i skol- lagen. Kontroll närvaro – skolplikt Enligt skollagen ska rektorn se till att vårdnadshavare informeras om att eleven varit frånvarande under obligatorisk undervisning.16 Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning.17 Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för special- skolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång.18 Vem ska då ansvara för en deltidselevs närvaro? Detta följer av ansvarsfördelningen enligt ovan nämnda princip. Något ytterligare tillägg i författning i denna del är inte nödvändig. Eftersom huvud- männen är skyldiga att samverka för att deltidsutbildningen ska fungera är det naturligt att den skolenhet där eleven undervisas 167 kap. 17 § skollagen (2010:800). 177 kap. 21 § skollagen (2010:800). 187 kap. 22 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer noterar närvaron och utan dröjsmål meddelar ansvarande rektor eventuell frånvaro. Utvecklingssamtal och individuella utvecklingsplaner Enligt skollagen ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor.19 Läraren tillsammans med eleven och dess vårdnadshavare ska ha ett utvecklingssamtal minst en gång varje termin. Ett sådant utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett åtgärdsprogram. Det är rektorn som beslutar om åtgärds- program.20 När det gäller deltidsutbildning föreslår utredningen att skol- enheterna ska samråda inför utvecklingssamtal och om innehållet i elevens individuella utvecklingsplan. Det är elevens lärare vid de olika skolenheterna som ska samråda inför samtalet. Utvecklings- samtalet ska genomföras av den lärare som ansvarar för under- visningen vid den skolenhet där deltidseleven ursprungligen under- visas. Om det framkommer att eleven har ett behov av särskilt stöd ska detta utredas. Inför en sådan utredning ska rektorn vid de olika skolenheterna samråda. Om en utredning resulterar i att eleven har behov av särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram utarbetas för eleven. Åtgärdsprogrammet ska beslutas av rektorn vid den skolenhet där deltidseleven ursprungligen får sin undervisning. Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar.21 Det är den eller de lärare som ansvarar för under- visningen då betyg ska sättas som beslutar om betyg. Om ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedöm- ning och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.22 Av de elever som har tagits emot som deltidselever på specialskolorna har frågan om betyg inte varit aktuell. Detta med anledning dels av att eleverna har varit så på specialskolan, dels elevernas låga ålder. Det förslag som utredningen lämnar omfattar dock alla årskurser och därmed även årskurser där betyg 192 kap. 9 § skollagen (2010:800). 203 kap. 9 § skollagen (2010:800). 213 kap. 14 § skollagen (2010:800). 223 kap. 16 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Utredningen föreslår att elevens lärare vid de olika skolenheterna ska samråda inför betygssättning och att det är elevens lärare vid den skolenhet där eleven ursprungligen under- visas som beslutar om betyget. Det behöver tydliggöras att det är rektorn vid den skolenhet som eleven ursprungligen undervisas som ska sätta betyg i en situation då ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedöm- ning och dessa inte kan enas om ett betyg för eleven. Om olika kursplaner följs kan två betygsdokument utfärdas. Detta kan föras efter prövning av betyg.23 6.3Skyldigheten att samverka och utformningen av utbildningen Utredningens förslag: Huvudmännen ska samverka i frågor som rör deltidseleven och ska gemensamt planera elevens utbildning. Huvudmännen ska upprätta en gemensam plan över utform- ningen av deltidselevens utbildning. I planen ska syfte, mål, tidsperiod, val av kursplaner, omfattning och utformning av utbildningen klart framgå. Utformningen av deltidsutbildningen bör utvärderas kontinuerligt dock minst en gång per termin. Om en elev i eller grundsärskolan följer en kursplan i ett ämne som deltidselev i specialskolan som eleven inte läser i sin ursprungliga skolform får undervisningstiden i specialskolan högst vara per läsår. Utredningen anser att huvudmännen ska ges en relativt stor frihet att gemensamt utforma utbildningen för deltidseleven. För att möjliggöra för eleven att garanteras en utbildning som ska kunna ligga till grund för fortsatt utbildning måste dock bland annat frågan om undervisningstimmar regleras. om och när begräns- ningar ska göras i hur stor del av utbildningen som får ges inom en annan skolform än den eleven är inskriven inom. Härutöver bör det regleras när kunskapsmålen ska vara uppfyllda och val av kurs- planer. 23 Jfr 10 kap. 23 § , 12 kap. 23 § skollagen (2010:800) och 6 kap. 16-19 §§ skolförordningen (2011:185). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer 6.3.1Planering av elevens utbildning – en gemensam plan När det gäller planeringen av elevens utbildning så är den centrala utgångspunkten att huvudmännen är skyldiga att samverka särskilt viktig. Det är dock inte lämpligt med ett delat ansvar. För att ut- formningen av utbildningen ska fungera måste huvudmännen sam- verka i frågor som rör eleven och de ska gemensamt planera elevens utbildning. Utformningen av utbildningen bör utvärderas regel- bundet så att den kan anpassas till elevens eventuellt förändrade behov. Denna utvärdering bör, enligt utredningen, göras kontinuer- ligt dock minst en gång per termin. Utredningen föreslår att Specialpedagogiska skolmyndigheten och hemkommunen (eller en enskild huvudman) ska upprätta en gemensam plan över utformningen av deltidselevens utbildning. Detta ska göras för att tydliggöra för alla parter vad som gäller. I planen ska syfte, mål, tidsperiod, val av kursplaner, omfattning och utformning av utbildningen klart framgå. Planen ska undertecknas av behöriga personer och datum för undertecknandet ska framgå. Det ska även framgå när planen ska börja gälla och hur länge den gäller. Härutöver kan även ansvars- och kostnadsfördelningen anges för att undvika missförstånd. Även tidpunkter för utvärde- ring och annat som huvudmännen kommer överens om och som inte regleras i skollagen eller i förordning bör framgå. Att en gemensam plan ska upprättas framgår även i den föreslagna förordningen om deltidsutbildning. Planen får inte inne- hålla begränsningar eller undantag från skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen och de bestämmelser för utbildning som kan finnas i andra författningar. I planen får inte heller myndighetsutövning lämnas över till annan än vad som anges i författning. 6.3.2Om begränsningar i undervisningstid i den andra skolformen krävs Utredningen redovisar först det fall där begränsning i antal under- visningstimmar krävs och därefter varför utredningen anser att det i övrigt saknas anledning till begränsningar i undervisningstimmar. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer En begränsning i antal undervisningstimmar krävs Utredningen bedömer att om en elev i som följer eller grundsärskolans kursplaner och som deltidselev i specialskolan endast önskar läsa ett ämne enligt specialskolans kursplaner t.ex. teckenspråk eller rörelse och drama, ska det totala antalet undervisningstimmar i specialskolan begränsas. Utredning- en föreslår att den begränsning som anges i dagens timplaner bör vara vägledande. I timplanen anges att vid skolans val får antalet timmar för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . det är den minskning i undervisningstid i ämnen som får göras till förmån för skolans val, utan att utbildningen som helhet blir lidande. På liknande sätt anser utredningen att en begränsning av antalet undervisningstimmar som får ges i special- skolan för en deltidselev kan beräknas. Det skulle enligt denna princip vara fullt möjligt att utnyttja per läsår för att läsa ett ämne i specialskolan som eleven normalt sett inte läser i eller grundsärskolan utan att elevens utbildning blir lidande. Detta är ett fiktivt sätt24 att beräkna en begränsning av undervisningstimmar för en deltidselev som frångår de bestämmelser som normalt sett reglerar tiden i skolan. En bestämmelse med detta innehåll föreslås i den nya förordningen om deltidsutbildning. som är elev i tas emot som deltidselev i special- skolan. följer normalt sett kursplaner. I special- skolan önskar läsa ämnet teckenspråk. Han läser inte något ämne enligt kursplaner när han är i specialskolan. har då en möjlighet att maximalt läsa enligt specialskolans kursplaner per läsår. I övrigt krävs inte begränsning i antal undervisningstimmar Utredningen har kommit fram till att det endast är i fallet ovan som en begränsning i undervisningstimmar behövs. Teoretiskt sett skulle en elev i eller grundsärskolan undervisas till övervägande del i specialskolan och vice versa om ingen begräns- ning finns. Utredningen ser dock inte detta som ett problem då det 24 Schablonmässigt beräknad undervisningstid. Den ungefärliga tiden för skolans val fördelat är . Utredningen har valt att lägga till ytterligare tid. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer för en elev i eller grundsärskolan i en sådan situation kan ses som en långsam inskolning till att bli inskriven som heltids- elev i specialskolan. För en elev i specialskolan kan det i samma situation ses som en långsam utslussning till hemkommunens skola. Utredningen har därför kommit fram till att det inte är nöd- vändigt att begränsa undervisningstiden för en deltidselev i andra fall än där eleven läser ett ämne som denne normalt sett inte läser i sin ursprungliga skolform. Huvudmannaskapet går över då eleven skrivs in som heltidselev i specialskolan alternativt övergår att enbart undervisas i eller grundsärskolan. Det finns heller inte behov av att fastställa en nedre gräns för antalet undervisningstimmar i annan skolform. Specialskolorna har i sina enkätsvar redovisat olika lösningar i valet av vilken skolforms kursplaner som en deltidselev ska följa. I de flesta fall följer deltidseleven specialskolans kursplaner när eleven undervisas i specialskolan. Utredningen föreslår, i kapitel 8 och 9, att specialskolans kursplaner ska kunna användas även i grund- skolan och i grundsärskolan. Det blir då, enligt utredningens för- slag, formellt möjligt att betygssätta en elev i eller i grundsärskolan som följer specialskolans kursplaner. Det bör därför finnas utrymme för huvudmännen att gemensamt bedöma vilken eller vilka kursplaner som eleven ska följa i deltidsutbild- ningen. En elev får inte följa flera kursplaner i ett och samma ämne. Det måste dock göras en individuell lösning efter den enskilde elevens behov och förutsättningar. 6.3.4Kunskapskraven och när de ska vara uppfyllda Eleven är under hela sin deltidsutbildning fortsatt inskriven i sin ursprungliga skolform. För deltidseleven är det därför den ursprungliga skolformens bestämmelser som reglerar tidpunkten för när ämnesproven ska användas och tidpunkten för när kunskapskraven ska vara uppfyllda. För att deltidsutbildning som samverkansform ska fungera på bästa sätt bör skolformerna närma sig varandra så att skolplikten även i specialskolan är nioårig. De kunskapskrav som ska vara Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer uppfyllda följer den skolform som eleven undervisas inom. Specialskolan har en tioårig skolplikt och och grundsärskolan har en nioårig skolplikt. Av detta följer att kunskapskraven ska vara uppfyllda i olika årskurser. Om skolformerna har enhetlig skolplikt är det lättare för en deltidselev att följa undervisningen i olika skolformer.25 6.3.5Vårdnadshavarnas möjlighet att påverka utformningen av utbildningen Av skollagen framgår att vårdnadshavare för barn i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas möjlighet till infly- tande över utbildningen. Detsamma bör gälla för deltidselevers utbildning; dock bör huvudmännen ha långtgående möjlighet att förlägga undervisningen så att den passar in i respektive verk- samhet. 6.4Fördelningen av det ekonomiska ansvaret och ersättningens storlek Utredningens förslag: Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är deltidselev i special- skolan. För en elev i specialskolan som är deltidselev i grund- skolan eller grundsärskolan ska hemkommunens ersättning till staten reduceras i motsvarande mån. Staten ska stå för kost- naden för resor och eventuellt boende på specialskolans elevhem för en deltidselev. Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kost- nader för den som från en fristående grundskola eller fristående grundsärskola är deltidselev i specialskolan. Avdrag för den ersättning som kommunen ska lämna till den enskilda huvud- mannen ska då reduceras med kostnaden för deltidseleven. Enligt skollagen ska hemkommunen betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är heltidselev i specialskolan.26 Staten 25Se kapitel 5. 2612 kap. 24 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer ska stå för kostnaden för de resor som krävs för utbildningen och även för ett eventuellt boende utanför det egna hemmet.27 6.4.1Vissa kostnader i samband med deltidsutbildningen Utredningen föreslår att hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för en elev i eller i grund- särskolan som är deltidselev i specialskolan. För en elev i special- skolan som är deltidselev i eller i grundsärskolan ska hemkommunens ersättning till staten reduceras. Ersättningen föreslås beräknas med utgångspunkt i hemkom- munens ersättning för en heltidselev i specialskolan i proportion till den tid som deltidseleven vistas i specialskolan. Motsvarande beräk- ning gäller för reducering av nämnda ersättning för en deltidselev i eller grundsärskolan. Tiden i deltidsutbildning ska beräk- nas i antal dagar. Ersättningsnivåerna exemplifieras nedan. Exemplen baseras på att ersättningen för en heltidselev i specialskolan är per termin (per läsår). Vidare utgår beräkningen från att ett läsår är . Kommun med deltidselev i specialskolan För en elev i eller i grundsärskolan som är deltidselev i specialskolan per läsår får hemkommunen betala en ersätt- ning på per läsår till Specialpedagogiska skolmyndig- heten. Specialskola med deltidselev i För en elev i specialskolan som är deltidselev i eller i grundsärskolan per läsår reduceras ersättningen för hem- kommunen till Specialpedagogiska skolmyndigheten med 62 000 kro- nor per läsår. 27 12 kap. 25 § skollagen (2010:800). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer 6.4.2Kostnader för resor och eventuellt boende för en deltidselev Utredningen föreslår att det är staten som ska stå för kostnaden för resor och eventuellt boende för en deltidselev. Motivet är att det är en rättighet att vara deltidselev och att denna rätt endast gäller elever som tillhör specialskolans målgrupp. Denna kostnadsför- delning underlättar för hemkommunen, men är även en direkt följd av den höjda ersättning som utredningen föreslår att hemkommu- nen ska betala för en elev i specialskolan.28 6.4.3Enskild huvudman som har en elev som deltidselev För en enskild huvudman som har en elev i sin fristående grund- skola eller grundsärskola och som har en elev som är deltidselev i specialskolan blir ersättningsfrågan mer komplicerad. Det är fortfarande hemkommunen som ska ersätta staten för en deltids- elev. Hemkommunen ersätter dock en enskild huvudman för elever som de har i sin fristående skola. får en enskild huvudman ett belopp beräknat på hem- kommunens budgeterade kostnader.29 Kommunen ska kompensera den fristående skolan för ekonomiska förändringar . Det innebär att om kommunen ger ett tillskott till sina skolor ska den enskilde huvudmannen få samma belopp och det motsvarande gäller vid en neddragning. Enligt utredningen ska hemkommunen ersätta Specialpedagogiska skolmyndigheten för deltidseleven och kommunen ska sänka ersättningen till den enskilde huvudmannen med motsvarande summa. Ersättningen föreslås beräknas på samma sätt som när kommunen har en deltidselev i specialskolan. Sänkningen kan ske under förutsättning att den enskilde huvudmannen tilldelats ett tilläggsbelopp för eleven. 28Se kapitel 10. 29I dag regleras detta i förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet. Bestämmelser om enskilda huvudmän kommer att regleras i skolförordningen (2011:185). Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer Utredningens förslag: Regeringen eller den myndighet rege- ringen bestämmer ska ges bemyndigande att meddela före- skrifter om deltidsutbildning som även medger undantag från vissa organisatoriska bestämmelser i skollagen. Ett beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten i frågan om en elev tillhör specialskolans målgrupp ska kunna över- klagas. Överklagandet ska ske hos Skolväsendets överklagande- nämnd. Beslutet ska endast få överklagas av barnet. Ett beslut om att avbryta deltidsutbildningen ska kunna överklagas. Överklagandet ska ske hos Skolväsendets överkla- gandenämnd. Beslutet ska endast få överklagas av barnet. Utredningens bedömning: ska i sin regelbundna tillsyn granska utbildningen för deltidselever. För att ett system med deltidsutbildning i olika skolformer ska fungera krävs vissa undantag från de organisatoriska bestämmelser som finns i skollagen. I skollagen ges bemyndigande för rege- ringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att med- dela föreskrifter om möjligheter att inom skolväsendet bedriva utbildning som bygger på samverkan mellan olika skolformer. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestäm- melser i skollagen.30 Ett mera långtgående samarbete mellan olika former av utbildning innebär att olika regelsystem måste anpassas till varandra och förutsätter därför särskilda föreskrifter. Undantag från skollagens bestämmelser kan i vissa fall behövas och bemyn- digandet ger utrymme för detta.31 Det kan när det gäller deltids- utbildning vara aktuellt att frångå bestämmelserna i den nationella timplanen, den garanterade undervisningstiden, betygssättning m.m. för att få en deltidsverksamhet att fungera. Det behövs även föreskrifter bland annat om ansöknings- förfarandet, hur de skilda huvudmännen ska förhålla sig och närmare föreskrifter om hur verksamheten ska bedrivas. 3029 kap. 22 § skollagen (2010:800). 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 935. Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer ningen ser därför att det bemyndigande som ges i skollagen inte är tillräckligt utan föreslår ett särskilt bemyndigande avseende före- skrifter om deltidsutbildning. Det är med stöd av detta bemyn- digande som utredningen anser att det är möjligt att föreskriva om deltidsutbildning i en särskild förordning. 6.5.2Möjlighet att överklaga beslutet om målgruppstillhörighet och att avbryta utbildningen Enligt skollagen kan mottagande i specialskolan överklagas av barnet.32 Det är enligt utredningens förslag en rättighet för en elev att vara deltidselev. Utredningen föreslår att ett beslut om att tillhöra specialskolans målgrupp ska kunna överklagas. Även ett beslut om att avbryta en deltidsutbildning bör, enligt utredningen, kunna överklagas. Överklagandet ska ske hos Skolväsendets över- klagandenämnd. Beslutet ska endast få överklagas av barnet. 6.5.3Tillsyn och statlig kvalitetsgranskning av deltidselevers utbildning utför regelbunden tillsyn över skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen.33 Det bör som en särskild punkt i bedömnings- underlaget vid en tillsyn ingå att granska deltidsutbildning där sådan förekommer. Utredningen ser att det kan finnas behov av att granska deltids- elevernas situation då det kan finnas svårigheter i ett samarbete mellan två skilda huvudmän. Deltidsutbildningen får inte påverka elevens möjligheter till fortsatt utbildning negativt.34 3228 kap. 14 § skollagen (2010:800). 3326 kap. 3 § punkten 1 skollagen (2010:800). 34Att deltidsutbildning kan få negativa pedagogiska konsekvenser har uppmärksammats bl.a. av de berörda intresseorganisationerna. 7 Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan kan, med stöd i författning, elever som är döva eller hörselskadade med utvecklingsstörning tas emot dels vid regionskolorna, dels vid riksskolan (Åsbackaskolan). togs elever i denna målgrupp med utvecklingsstörning endast emot vid . Efter författningsändringen har antalet elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan ökat. av eleverna vid regionskolorna följer grundsärskolans kursplaner.1 Det finns därför anledning att se över regleringen av utbildningen för denna grupp. Direktiven uppmärksammar att det saknas regler om övergång till grundsärskolans kursplaner i specialskolan, möjlighet att överklaga övergången, vilka elever som tas emot i regionskola respektive Åsbackaskolan m.m. Utredningen ska enligt direktiven se över hur Specialpedagogiska skolmyndigheten utformar utbildningen för elever i specialskolan som följer grundsärskolans kursplaner och bedöma behovet av ytterligare reglering i syfte att garantera eleverna rättssäkerhet och en likvärdig utbildning. Inledningsvis kan som förtydligande nämnas att skolformen tidigare benämndes obligatorisk särskola och i den nya skollagen benämns skolformen grundsärskola. Utredningen använder sig genomgående av den nya benämningen oavsett om det är äldre förhållanden som beskrivs. Detta för att skapa en enhetlighet. 1 Underlag från Specialpedagogiska skolmyndigheten, . Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan Det är cirka 100 elever som läser enligt grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner i specialskolan /11. Det motsvarar av det totala antalet elever i special- skolan. I regionskolorna är andelen och i riksskolorna . Andelen elever i regionskolorna har varierat .