sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — It is very important that health care can be documented in order to meet the aspirations on patient safety contained in Swedish legi- slation. The reason for this is that health professionals have to be able to study the patients care history in order to be able to offer the best possible care in the individual case. For this reason it is crucial that every patient can be attributed an identity that follows him or her in contacts with health care. It is also essential to be able to identify patients in order to ensure availability of prescription medicines at pharmacies and to enable them to avail of the high- cost protection scheme for medicines, care, and for adults also dental care, applicable to permanent residents. From a public health perspective there is also a need to be able to document care provided and diagnoses made etc. to be utilised, for instance, in determining the needs for services of the population. With regard to asylum seekers, the issue of identity in health care is generally not a particularly great problem as such persons are issued with what is known as an LMA card on arrival in . An undocumented migrant may also have an – invalid – LMA card if he or she has previously been an asylum seeker. This situation does not, however, apply to all undocumented migrants. People in this group can otherwise generally be assumed to be unwilling to state their identity to those who they regard as people in authority. In the light of what has been stated above regarding the importance of an identity linked to the patient, the Inquiry proposes that the Government should commission a review of the options for estab- lishing a special scheme so that the care under the Health and Act and the dental care under the Dental Care Act that is provided to asylum seekers and undocumented migrants can be documented and followed up in an appropriate . How are the changes to be implemented? In order to implement the changes described above, the Inquiry has chosen between regulating all health and services to be offered to patients in in the Health and Act and in the Dental Care Act and retaining the regulation of health and services for asylum seekers under the 2008 Act. In the light of the routines that have evolved regarding health and services for asylum seekers and the fact that a change in regulation with a transfer of responsibility from the Swedish Migra- tion Board to another authority would entail substantial costs, and in consideration of the short period during which a person is in as an asylum seeker, the Inquiry has opted to retain the regulation of the care of asylum seekers in the 2008 Act. However, the care to be offered to undocumented migrants follows from the Health and Act and the Dental Care Act. The proposals concerning increased availability of health and medi- cal services and dental care should thus be implemented through amendments to Section 3 and Section 4, first paragraph, of the Health and Act, Section 7 of the Dental Care Act and Sections 5–6 of the 2008 Act. With regard to health care charges, amendments should be made to Section 26 of the Health and Act, Section 15 a of the Dental Care Act and Chapter 7 Section 3 of the Communicable Diseases Act. The proposals concerning subsidies should be implemented with regard to care for asylum seekers through an increase in the govern- ment grant paid under the Ordinance (1996:1357) on government compensation for health and services for asylum seekers and with regard to undocumented migrants through an expanded general government grant under the Ordinance (1984:908) on certain govern- ment grants and insurance payments for services etc. and through amendments to the Act (2002:160) on Pharmaceutical Bene- fits etc. The actions of non-profit organisations Under the Inquirys proposals, the persons whom the Inquiry has been asked to investigate would in theory no longer need the volun- tary clinics operated by the non-profit organisations. In practice, however, it can be envisaged that these may need to continue to exist for some time to come, in particular because it is likely that the new regulatory framework will not have an immediate impact among undocumented migrants, who are the most difficult people to reach with information efforts. is it entirely out of the question that certain persons may, despite new regulation, never- theless choose not to contact the public health care service for fear of being discovered. It can also be imagined that the non-profit organisations will assist in referring asylum seekers and undocu- mented patients to the right body to obtain care. The non-profit organisations may thus, in the Inquirys view, make a great contri- bution by informing asylum seekers and undocumented migrants about what is applicable with regard to health and services and provide them with continued support in connection with their contacts with the health and services. Issues remaining to be investigated Although the Inquiry proposes changes with regard to the avail- ability of health and services for asylum seekers and un- documented migrants, a number of issues remain that the Inquiry did not have a mandate to consider or that the Inquiry found that it was unable to investigate during the appointed period of inquiry. The Inquiry has also identified a number of issues that can be said to be consequences of the Inquirys proposals. In order to proceed along the way towards fulfilling the inter- national commitments with regard to the right to the highest attain- able standard of health for everyone in and to eliminate the legal uncertainties in the legislation and improve the working environ- ment for health and staff, the Inquiry therefore proposes continued work on the following issues: Availability of subsidised, complete dental care for adult asylum seekers and undocumented migrants. of a national scheme for the identification and registration of asylum seekers and undocumented patients. Permanently ongoing work on values in the health and services. Entry into force and transitional provisions It is proposed that the statutory changes should come into force on 1 January 2013. No transitional provisions are proposed. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härmed föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 att 3 § ska ha följande lydelse. Varje landsting skall erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom lands- tinget. Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folk- bokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas inom lands- tinget. Även i övrigt skall lands- tinget verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom lands- tinget. Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folk- bokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas inom lands- tinget. Även i övrigt ska lands- tinget verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. Vad som i denna lag sägs om bosatta gäller också dem som vistas inom lands- tinget utan att ha nödvändigt till- 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2007:403. stånd för att vistas i landet. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjuk- vård som en kommun inom har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena. Ett landsting får sluta avtal Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra med någon annan om att utföra de uppgifter som an- de uppgifter som an- svarar för enligt denna lag och svarar för enligt denna lag och skall därvid ange de särskilda vill- ska därvid ange de särskilda vill- kor som gäller för överlämnandet. kor som gäller för överlämnandet. En uppgift som innefattar myn- En uppgift som innefattar myn- med stöd av denna bestämmelse med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en för- överlämnas till ett bolag, en för- ening, en samfällighet, en stift- ening, en samfällighet, en stift- else eller en enskild individ. else eller en enskild individ. överenskommelse med kommun, överenskommelse med kommun, förmedlingen om att inom ramen förmedlingen om att inom ramen denna lag samverka i syfte att denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. av tillgängliga resurser. tinget skall bidra till finansier- tinget ska bidra till finansier- ingen av sådan verksamhet som ingen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. bedrivs i samverkan. tinget delta i finansiell samord- tinget delta i finansiell samord- får granska sådan verksamhet som bedrivits i sam- verkan med och delvis finansierat av eller . Vid en sådan granskning har rätt att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verksamheten. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härmed föreskrivs i fråga om tandvårdslagen (1985:125) att 6, 7, 15 a §§ ska ha följande lydelse. Om någon som vistas i lands- Om någon som vistas i lands- tingskommunen utan att vara bo- tingskommunen utan att vara bo- satt där behöver omedelbar tand- satt där eller omfattas av 7 § andra vård, ska landstingskommunen stycket behöver omedelbar tand- erbjuda sådan tandvård. vård, ska landstingskommunen erbjuda sådan tandvård. Särskilda bestämmelser om tandvård finns i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Folktandvården skall svara för 1.regelbunden och fullstän- dig tandvård för barn och ung- domar till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för vuxna, 3.övrig tandvård för vuxna i den omfattning som lands- tinget bedömer lämplig. Folktandvården ska svara för 1.regelbunden och fullstän- dig tandvård för barn och ung- domar till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för vuxna, 3.övrig tandvård för vuxna i den omfattning som lands- tinget bedömer lämplig. Vad som sägs i första stycket 1 gäller även dem som vistas inom utan att ha nödvän- digt tillstånd för att vistas i landet till och med det år de fyller . 3Senaste lydelse 2008:346. 4Senaste lydelse 1994:743. Tandvård som avses i 7 § 1 ska Tandvård som avses i 7 § 1 vara avgiftsfri för patienten. och 7 § andra stycket ska vara kommer kostnader med anled- avgiftsfri för patienten. ning av att patienten uteblivit kommer kostnader med anled- från avtalat tandvårdsbesök, får ning av att patienten uteblivit avgift tas ut av patienten enligt från avtalat tandvårdsbesök, får avgift tas ut av patienten enligt får också ta ut avgift, om patienten på begäran får också ta ut ges tandvård som inte är nöd- avgift, om patienten på begäran vändig för att uppnå ett från ges tandvård som inte är nöd- vändig för att uppnå ett från ellt och utseendemässigt godtag- ellt och utseendemässigt godtag- Avgiften tas ut av patientens förmyndare om patienten är när 1.vården ges, eller 2.han eller hon uteblir från ett avtalat besök. Om det finns flera förmyndare svarar de solidariskt för avgiften. Om det finns särskilda skäl får avgiften tas ut av den underårige. Av patienter som får tandvård som avses i 7 § 2 och 3 får lands- tinget ta ut vårdavgifter enligt grunder som bestämmer, om inte något annat är särskilt föreskrivet. Vid tandvård som avses i 8 a § samt vid undersökning för och utförande av oralkirurgisk behandling, som kräver ett sjukhus tek- niska och medicinska resurser gäller bestämmelserna om avgifter i den öppna vården enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Patienten ska ha rätt att välja om sådan tandbehandling som avses i 8 a § ska utföras av folktandvården eller av en enskild närings- idkare, ett bolag, eller en annan juridisk person vars vård kan berättiga till ersättning enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2010:246. Nuvarande lydelseRätt till förmåner enligt denna lag har1. den som är bosatt i , och2. den som, utan att vara bo- satt här, har rätt till vårdför- måner i vid sjukdom eller moderskap enligt vad som följer av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samord- ning av de sociala trygghets- systemen. Detsamma ska gälla för den som avses i 5 kap. 7 § första stycket socialförsäkringsbalken och som omfattas av nämnda för- ordning. lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Härmed föreskrivs i fråga lagen (2002:160) om läkemedelsför- måner att 4 § ska ha följande lydelse. Rätt till förmåner enligt denna lag har 1. den som är bosatt i , och 2. den som, utan att vara bo- satt här, har rätt till vårdför- måner i vid sjukdom eller moderskap enligt vad som följer av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samord- ning av de sociala trygghets- systemen. Detsamma ska gälla för den som avses i 5 kap. 7 § första stycket socialförsäkringsbalken och som omfattas av nämnda för- ordning. Vad som i denna lag sägs om bosatta gäller också dem som befinner sig i utan att ha nödvändigt tillstånd för att vistas i landet och som vistas inom . Rätt till förmåner enligt 5 och 20 §§ med undantag för varor som avses i 18 § andra punkten har även den som i annat fall, utan att vara bosatt i , har anställning här. Särskilda bestämmelser om kostnadsfria läkemedel gäller för dem som får sjukhusvård som avses i 5 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt för den som åtnjuter hemsjukvård som avses i 3 e 6 Senaste lydelse 2010:1320. eller 18 d § hälso- och sjukvårdslagen och för den som bor i sådan särskild boendeform som avses i 18 d § samma lag. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Härmed föreskrivs i fråga om smittskyddslagen (2004:168) att 7 kap. 3 § ska ha följande lydelse. Kostnadsfrihet enligt 1 och 2 §§ gäller 1.den som enligt 5 kap. social- försäkringsbalken är bosatt i , 2.den som utan att vara bo- satt här har rätt till förmåner en- ligt vad som följer av Europa- parlamentets och rådets förord- ning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen, samt 3.utländska sjömän när det gäller undersökning, vård, be- handling och läkemedel vid gonorré, klamydia och syfilis enligt en internationell överens- kommelse rörande vissa lätt- nader för sjömän vid behandling för könssjukdom av den 1 dec- ember 1924. Kostnadsfrihet enligt 1 och 2 §§ gäller 1.den som enligt 5 kap. social- försäkringsbalken är bosatt i , 2.den som utan att vara bo- satt här har rätt till förmåner en- ligt vad som följer av Europa- parlamentets och rådets förord- ning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen, 3.utländska sjömän när det gäller undersökning, vård, be- handling och läkemedel vid gonorré, klamydia och syfilis enligt en internationell överens- kommelse rörande vissa lätt- nader för sjömän vid behandling för könssjukdom av den 1 dec- ember 1924, samt 4.den som befinner sig i utan att ha nödvändigt tillstånd för att vistas i landet. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2010:1321. lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Härmed föreskrivs i fråga om lagen (2008:344) om hälso- och sjuk- vård åt asylsökande m.fl. dels att 4, 5 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 5 a § av följande lydelse. 4 §8 Denna lag omfattar utlänningar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestäm- melser 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbok- förda här i landet, 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, eller 4.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. Sådana utlänningar som avses i första stycket 1 eller 2 omfattas av lagen även om de har med- delats beslut om avvisning eller utvisning. Det gäller dock inte utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas, om han eller hon har fyllt . Ett landsting ska erbjuda så- dana utlänningar som avses i 4 § första stycket 1–3 och som inte har fyllt , vård i samma om- fattning som erbjuds den som är Sådana utlänningar som avses i första stycket 2 omfattas av lagen även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvis- ning. Det gäller dock inte ut- länning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas, om han eller hon har fyllt . Ett landsting ska erbjuda så- dana utlänningar som avses i 4 § första stycket 2 och 3 och som inte har fyllt , vård i samma omfattning som erbjuds den som 8 Senaste lydelse 2009:1550. är bosatt inom . Vård i den omfattning som avses i första stycket ska även er- bjudas utlänningar som avses i 4 § första stycket 4. Ett landsting ska erbjuda utlän- ningar som avses i 4 § första stycket 1 hälso- och sjukvård i enlighet med vad som föreskrivs i 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Ett landsting ska också erbjuda sådana utlänningar regelbunden och full- ständig tandvård enligt 7 § första stycket 1 tandvårdslagen (1985:125) till och med det år de fyller . Från och med det år sådana personer fyller ska erbjuda dem tand- vård som inte kan anstå. Ett landsting ska erbjuda ut- länningar som avses i 4 § första stycket 1–3 och som har fyllt , vård som inte kan anstå, mödra- hälsovård, vård vid abort och pre- ventivmedelsrådgivning. Ett landsting ska erbjuda ut- länningar som avses i 4 § första stycket 2 och 3, vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgiv- ning. Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag på hur den reglering som avser hälso- och sjukvård åt asylsökande, per- soner som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning samt personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att vistas här kan göras mer ändamålsenlig än . Den särskilda utredaren fick i uppdrag att, mot bakgrund av internationella åtaganden, överväga och lämna förslag på hur en utvidgad skyldighet för landstingen att er- bjuda subventionerad hälso- och sjukvård åt de berörda grupperna kan utformas i förhållande till nuvarande reglering. Utredarens upp- drag omfattade att lämna förslag som innefattar såväl vilken om- fattning som på vilka villkor de berörda grupperna ska erhålla vård, varvid särskild vikt ska fästas vid barns behov. Direktiven till utredningen (dir. 2010:7) är intagna som bilaga 1 till detta betänkande. Arbetet i utredningen har bedrivits – . Den särskilda utredaren har haft hjälp av ett sekretariat bestående av två kommittésekreterare. Till stöd i den särskilda utredarens arbete har förordnats elva sak- kunniga/experter från de departement (, Justitie- departementet och ), myndigheter (Socialstyr- elsen och ) och organisationer (Kommuner och Landsting, och ) som är särskilt berörda av eller insatta i de frågor som ingått i den särskilda ut- Utredaren, sekretariatet och de sakkunniga och experterna har haft sju protokollförda möten. Utredaren har också haft två referensgrupper knutna till sig: dels en grupp för att diskutera hur hälso- och sjukvården arbetar i praktiken för att möta det vårdbehov som asylsökande och pappers- lösa personer har (/, läns lands- ting, , , , i , , i , och , i /Röda Korset), dels en grupp för att diskutera frågor om hur frivillig- organisationerna arbetar i praktiken för att asylsökande och papperslösa personer ska få den vård de är i behov av (, Röda Korset, /, , , , , Läkare i Världen och i samt , ). Utredaren och sekretariatet har träffat referensgrupperna vid två till- fällen . Den särskilda utredaren och sekretariatet har tagit del av ett stort svenskt och internationellt material som på olika sätt och utifrån olika utgångspunkter beskriver och analyserar frågor med nära kopp- ling till utredarens uppdrag. Av nödvändighet har ett urval behövt göras i allt tillgängligt material. Utredningsarbetet har koncentre- rats kring det som utredaren, mot bakgrund av bl.a. kontakter med olika aktörer inom området, bedömt som mest centralt och rele- vant. Materialet har utredaren och sekretariatet kommit i kontakt med hos eller via de myndigheter, intresse- och frivilligorganisa- tioner och yrkesförbund inom vården som har ett särskilt ansvar för eller på annat sätt arbetar med frågorna. I materialet har också ingått bl.a. olika rapporter, undersökningar och tidigare överväganden av och regeringen i samband med tidigare lagstiftnings- ärenden i frågor som rör bl.a. hälso- och sjukvård för asylsökande och papperslösa personer. Frågornas internationella karaktär har också inneburit att det funnits kunskaper och erfarenheter att hämta från andra länder och inte minst från det samarbete som bedrivs inom internationella – både mellanstatliga och andra – organisationer som framför allt (), och Europeiska Unionen (EU). Sekretariatet har också besökt olika institutioner och organisa- tioner. Det har gjort studieresor till och där träffat Hidajeta Jusupovic, då chef för en vårdcentral i läns landsting (Region ), och , ledamot i för läns landsting, , administratör i läns landsting, , professor i folkrätt vid Juridicum i , samt , i . Vidare har sekretariatet varit på studieresa till och där träffat personer som arbetar i det vid Sahlgrenska sjuk- huset och olika personer som på frivillig basis, genom i /Röda Korset, verkar för att papperslösa per- soner ska få vård. Sekretariatet besökte också den mottagning för papperslösa personer m.fl. som drivs av . Ut- redaren och sekretariatet har också besökt liknande mottagningar i som drivs av Röda Korset och Läkare i världen. Sekretariatet har under utredningsarbetet i vissa frågor haft sär- skilda kontakter med olika företrädare för och . En av kommittésekreterarna har besökt forskare i för att skapa sig en bild av hälso- och sjukvårdssystemet där och i andra delar av världen samt för att ta del av det där pågående arbetet med att utveckla regleringen av hälso- och sjukvård till papperslösa per- soner. Utredaren har deltagit i ett debattprogram på TV4 om hälso- och sjukvård för asylsökande och papperslösa personer samt vid ett seminarium vid den Medicinska Riksstämman i om hälso- och sjukvård till papperslösa personer. Utredaren och sekre- tariatet har även deltagit i en mängd andra möten, seminarier och konferenser som handlat om hälso- och sjukvård åt asylsökande och papperslösa personer. Utredaren har också tillskrivits av olika orga- nisationer. Syftet med detta avsnitt är att med utgångspunkt i utredningens direktiv (se bilaga 1) närmare definiera vilka utländska personer som kan förekomma som patienter inom svensk hälso- och sjukvård, dvs. vilka som omfattas av uppdraget och därmed också vilka som således inte omfattas. I grund och botten handlar det om att först reda ut vilka personer som är målgrupp för utredningen. I avsnitt 2.4 jämförs därefter dessa personers tillgång till svensk hälso- och sjuk- vård med den som bosatta personer har. De personer som är folkbokförda i kallas inom hälso- och sjukvårdslagstiftningen för bosatta. De betraktas som bosatta i den kommun inom vilken de är folkbokförda enligt reglerna i folk- bokföringslagen (1991:481), se vidare avsnitt 2.4.