sou · GYB3106d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Tabell 7.4 Bidrag till bekämpande av epizootier åren 1999–2008 (kronor) Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Bekämpning av de fyra epizootierna PRRS, Newcastlesjuka hos fjäderfä, fågelinfluensa och paratuberkulos hos nötkreatur har stått för en stor del av anslagsbelastningen. Läggs sedan de kostnader för blåtungekampanjen som belastat anslagsposten 1 under till de fyra djursjukdomarna så har dessa fem djursjukdomar till- sammans stått för nästan av anslagsbelastningen –2008. Det utgör av de resurser som använts under anslagsposten 1 för bekämpning av epizootier . Utgifternas fördelning på djurslag visar att nötkreatur står för av de totala utgifterna perioden –2008. med livsmedelsproducerande djur som har nötkreatur motsvarar ungefär andelen av utgifterna för epizootiska sjukdomar. Antalet nötkreatur däremot är i stort sett detsamma som antalet svin. Innan utbrottet av blåtunga var paratuberkulos den mest kostnadskrävande sjukdomen hos nötkreatur. Paratuberkulos har svarat för av statens utgifter för epizootiutbrott .. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Figur 7.3 Utgifter för epizootier åren 1999–2008, procentandelar Utöver de statliga utgifterna drabbas också berörda djurägare av kostnader. Deras kostnader har också ökat på grund av den sänkning som gjordes av ersättningarna för produk- tionsförluster vid epizootier . Den regeländringen innebar att kostnaderna för djurägarna sammantaget ökade med jämfört med om det gamla regelverket hade varit i kraft. Flera djurägare har utnyttjat möjligheten till att teckna försäkring för att kompensera sig för den minskade ersättningen från staten. Bekämpning av smittsamma sjukdomar hos fisk Bekämpningsåtgärder vid utbrott av smittsamma sjukdomar hos odlad fisk skiljer sig åt från åtgärder för andra djursjukdomar. Eftersom det inte går att urskilja enskilda individer vid en produk- tionsplats finns enbart alternativet att tömma anläggningen, sanera och starta om produktionen från början. –2008 har det inträffat utbrott av de två fisksjukdomarna VHS och IPN som har lett till utbetalningar till ett belopp om . I tabell 7.5 redovisas ersättningar fördelat på kostnadsposter som har betalats ut till fem odlingar vid utbrott av IPN mellan åren 2005–2009. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Tabell 7.5 Utbetalningar åren 2005–2009 för utbrott av IPN (kronor) Kostnaderna för sjukdomsbekämpning i vattenbruk skiljer sig från övriga epizootiska sjukdomar. Nästan två tredjedelar av kostnad- erna avser ersättning för avlivade djur. En kostnadspost som för andra djurslag motsvarar . (1999–2008) har totalt använts för salmonellabekämpning. Det är mer än dubbelt så mycket som statens utgifter för att bekämpa sjukdomar som omfattas av epizootilagstiftningen trots att flera produktionsgrenar är undantagna från ersättning vid salmonellautbrott. I tabell 7.6 redovisas ersätt- ningsutbetalningar för salmonella fördelat på kostnadsslag, perioden –2008. Tabell 7.6 Ersättning för salmonella åren1999–2008 (kronor) Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar SOU 2010:106 –2008 har de genomsnittliga kostnaderna för salmonellabekämpning för staten uppgått till . I det beloppet ingår kostnaderna för det foderrelaterade utbrottet (Norrköpingsfallet). utgifter för det foderrelaterade utbrottet hade lagts upp som ett lån i Riksgälden. I anslutning till att staten lämnade in sin stämningsansökan kostnadsfördes för veterinär- och laboratoriekostnader samt för räntor, poster som inte omfattades av stämningsansökan2. , sedan staten inte vunnit framgång med stämningen, kostnadsfördes på anslaget de som tidigare betalats ut i ersättning för djurvärden, saneringskostnader och produktionsförluster avseende periodiserade räntekostnaderna på drygt som omfattas av stämningsansökan Även om de tre åren 2006–2008 rensas för kostnaderna för foderutbrottet hamnar den genomsnittliga kostnaden på vilket också det är väsentligt högre än tidigare . 2 årsredovisning 2006, s. 168. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar I del B, avsnitt 2.3.1 redovisas antalet fall av salmonella för åren 1999–2009. Av den redovisningen framgår att antalet fall av salmonella bland fjäderfä och svin fördubblas för att därefter minska något . För nötkreatur nästan halveras antalet fall för att därefter fyrdubblas . I tabell 7.7 redovisas salmonellaersättningen fördelat på djurslag, perioden –2008. Salmonellaersättning per djurslag åren 1999–2008 (kronor) Någon entydig förklaring till ökningen åren 2006–2008 går inte att ge. Flera omständigheter kan ha bidragit. Det är framför allt ersätt- ningsutbetalningar för svin som förklarar ökningen i utbetalningar åren 2006 och 2007, tabell 7.7. Det beror dels på det tidigare nämnda utbrottet från foderfabriken i , dels ett foder- Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar relaterat utbrott från en foderfabrik i . Den salmonella som spreds vid dessa utbrott drabbade främst svin. Vid utbrottet i spreds salmonellasmittat foder till 26 svinbesättningar och sal- monella påvisades i prov från svin i fyra besättningar. Ersättnings- utbetalningarna för Åhusutbrottet var . Åren 2006–2008 har det även skett en ökning i ersättningsutbetalningarna för salmonella hos nötkreatur. Nästan hälften av statens kostnader för salmonellabekämpning gäller utbrott i svinbesättningar. Flera produktionsgrenar avseende uppfödning av fjäderfä, svin och nötkreatur omfattas inte av ersätt- ningssystemet, vilket gör att det inte är meningsfullt att jämföra fördelningen på djurslag med motsvarande utgifter för att bekämpa epizootier. Rensar man för foderutbrotten har dock bekämpning av salmonella hos nötkreatur varit mest kostsamt. Det är framför allt utgifterna som drar upp kostnaderna för bekämpningen hos nötkreatur. Figur 7.3 Statens kostnader för salmonella utbrott åren 1999–2008 fördelat på djurslag, procentandelar Bekämpningen av salmonella innebär också kostnader för djur- ägarna. De djurägare som får ersättning från staten får i stor utsträckning halva kostnaden för förlusterna täckta. Dessa djurägares kostnader, som i många fall delvis täcks av en försäkring, Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar kan uppskattas till . Därutöver uppstår kostnader för de djurägare som inte är berättigade till ersättning men som har en försäkring och de djurägare som varken har ett försäkringsskydd eller får ersättning från staten vid ett utbrott. Kostnaderna för dessa djurägare är inte möjligt att uppskatta men den totala direkta kostnaden för staten och djurägarna kan –2008 i genomsnitt antas uppgå till , exklusive kostnaderna för foder- utbrottet . För större slaktkycklingproducenter som av statsmakterna bedömdes som mer riskfylld än andra produktionsformer avveck- lades den statliga ersättningen vid salmonellautbrott . I stället fick de producenter som önskade skydda sig mot förluster i samband med salmonellautbrott vända sig till försäkrings- marknaden. Branschen anser att försäkringsmodellen fungerar bra och salmonellaförekomsten är på en låg nivå. Utredningen har inte lyckats få uppgifter om kostnaderna för försäkringspremier för salmonella i slaktkycklingbranschen. I av salmonellakontroll- programmet (2007:10) anges på sidan 52 att Agria och Svensk Fågel beräknat ersättningskostnaderna för salmonella till för perioden –2006. Rapporten noterar att Agrias ersätt- ningsnivå för slaktkyckling ligger på . Slaktkycklingproduktionen har ökat mycket kraftigt i och har fördubblats till slutet av första decenniet 2000. har salmonellasituationen förbättrats i slaktkycklingpro- duktionen. Slaktkycklingsuppfödning anses ligga längst fram när det gäller smittskyddsnivå i produktionen. Studier visar att antalet salmonellainfekterade besättningar i slaktkycklingsproduk- tionen minskade kraftigt sedan möjligheter till statlig ersättning upphörde och obligatorisk salmonellakontroll infördes. påträffades salmonella i 7 slaktkycklingsflockar3. Det påpekas ibland att slaktkycklingsuppfödning är mer specialiserad och har 3 SVA zoonosrapport s. 28ff, jfr även Wierup, M., M. , E. Nurmi & M. : Epidemiological evaluation of the salmonella-controlling effect of a nationwide use of a competitive ex- clusion culture in poultry. 1988, 67, 1026-1033. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar bättre förutsättningar att bedrivas med en hög smittskyddsnivå jämfört med andra produktionsformer och djurslag. 7.2.4Utredningens kommentar till kostnadsutvecklingen Kostnaderna för smittsamma djursjukdomar är svåra att förutse och kan bli mycket höga vid enstaka utbrott. Behovet av ersätt- ningar från denna anslagspost är mycket svårbedömt eftersom både antalet fall och den ersättningsberättigade kostnaden för varje fall varierar. En viss tidsmässig eftersläpning av utbetalningar före- kommer eftersom ersättningsanspråken i huvudsak kan regleras först efter att bekämpningen av sjukdomen har avslutats. I det följ- ande redogörs närmare kring svårigheterna att förutse kostnader. De statliga utgifterna för att bekämpa sjukdomar med stöd av epi- zooti- och zoonoslagen har ökat och det är stora variationer i utgifterna mellan olika år. De totala utgifterna för åtgärder mot dessa sjukdomar har belastat anslagsposten 1 med för tioårsperioden –2008. Av dessa utgifter gick till bekämpning av sjukdomar enligt epizootilagen och till att bekämpa salmonella. Kostnaderna för epizootisjukdomar har pendlat mellan och . Mot slutet av perioden ökade kostnaderna kraftigt beroende främst på bekämpningen av fågelinfluensan , PRRS och inledningen av kampanjen mot blåtunga . Det var första gången som de tre djursjukdomarna konstaterats i landet. Ur epizootisk synvinkel var åren 2006–2008 i övrigt tre lugna år. De kan också konstateras att inget av de tre utbrotten inträffade oväntat. Både fågelinfluensan och blåtunga hade kommit allt närmare landet och beredskapen för att hantera sjukdomarna var god. PRRS är väl utbredd i grannländer och risken för att den skulle komma in i landet var väl känd även om själva utbrotten kom oväntat. Det är framför allt kostnaderna för att bekämpa enstaka utbrott som har varit kostsamma. Bekämpningsinsatser av enstaka utbrott som utbrotten av PRRS, fågelinfluensa och salmonellautbrott från foderfabriker har varit de enskilt största utbrotten .. Bekämpningen av blåtunga i blir den mest SOU 2010:106 Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar kostnadskrävande epizootiinsatsen sedan förra hälften av 1900- talet. I tabell 7.8 redovisas utgifterna för bekämpning av de tre mest resurskrävande utbrotten perioden –2008. Kostnaderna för tre stora utbrott åren1999– 2008 (kronor) cirka 100 000 000 cirka 32 000 000 cirka 17 000 000 De kostnader som belastar anslagsposten 1 speglar inte nödvändigtvis statens hela kostnad för utbrottet. Detta kan illustreras med aviär influensa från del B kapitel 10. Där anges Jord- bruksverkets redovisade resursinsatsen och kostnaderna i samband med utbrottet. Centralt arbetade 25–30 personer med utbrottet, mot- svarande totalt . Distriktsveterinärernas insatser utfördes av insatschef samt 1–3 fältveterinärer, som hanterade besätt- ningar och ledde hemvärnet, till en kostnad av . Privatpraktiserande veterinärer utnyttjades till ett belopp om totalt . Försvaret arbetsinsatser uppgick till inklusive kostnader för viss materiel. Övriga medverkande aktörer och myndigheter har också haft kostnader. betalade ut ersättning till djurägare och andra än djurägare till ett belopp av från anslagsposten 1. Sammanlagt uppgick emellertid den redovisade kostnaden till . Till de drygt 100 miljonerna för Norrköpingsfallet kan läggas drygt 18 miljoner som avser räntor. Det har inte varit möjligt att få jämförbara uppgifter om kost- naderna för sjukdomsbekämpning för den statliga budgeten för . I rapporten Det svenska smittskyddets historia, se del C, bilaga 6, finns några uppgifter om statens kostnader för sjukdomsbekämpning. Där återges bl.a. statens kostnader för salmonellabekämpningen , åren innan staten undantog vissa produktionsgrenar från statlig ersättning. Kostnaderna hade då stigit under en följd av år och omräknat till prisnivå uppgick kostnaderna i genomsnitt Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar tre första år till . Det är ett betydligt högre belopp än de genomsnittliga kostnaderna för salmonellabekämpningen . Det är dock väsentlig lägre än motsvarande kostnader –2008 då kostnaderna för salmonellabekämpningen i genomsnitt uppgick till exklusive kostnaderna för salmonella utbrott som belastar siffror. Frågan om vad som drivit upp kostnaderna för de tre åren låter sig inte enkelt besvaras. Det har i några sammanhang pekats på de ökade saneringskostnaderna. Saneringskostnaderna har ökat men förhållandevis inte mer än kostnaderna totalt. I själva verket är ersättningarnas fördelning på olika kostnadsposter förvånansvärt stabila när det gäller ersättning till djurägaren. Det är främst veterinärkostnaderna och kostnaderna för andra än djurägaren som har ökat. Detta kan delvis förklaras av att hantering av de smittor som fordrar områdesrestriktioner och omfattande provtagning medför att kostnader för andra än djurägare blir höga, vilket t.ex. var fallet med åtgärderna kring fågelinfluensan . Hur staten väljer att hantera en smitta påverkar också kostnads- utvecklingen som kan illustreras med den avslutade kam- panjen mot blåtunga. Det är också i fråga om ersättning till övriga som utgifterna för epizootier har en betydligt högre andel än salmonellabekämpningen som däremot har en väsentlig högre andel för saneringskostnaderna. Antalet besättningar med påvisad salmonella ligger på en hög nivå –2008 men om det är ett uttryck för att risken för att en djurbesättning ska drabbas av salmonella ökat är osäkert. Det kan finnas andra förklaringar, som ökad och förbättrad provtagning m.m. Något entydigt svar kan inte ges. 7.3Bidrag till bekämpande av djursjukdomar – anslaget 1:7 ap 2 disponerar medel för bidrag till bekämpandet av vissa djursjukdomar. Medlen betalas ut till olika organisationer inom djurhälsoområdet som kontinuerligt ska redovisa den verk- samhet som bedrivs. betalade ut följande bidrag till olika djurhälsoorganisationer. SOU 2010:106 Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Anslag 1:7 – anslagspost 2 Bidrag till bekämpande av djursjukdomar (tkr) De medel som djurhälsoorganisationerna erhållit från anslaget betalas ut efter ansökan. I del B, kapitel 11 redovisas mer om djur- hälsoorganisationernas arbete. 7.4Bidrag till obduktionsverksamhet – anslaget – 1:7 ap 3 Obduktionsverksamheten avser här ett stöd till djurhållningen med subventionerade obduktioner. har gett Svenska Djurhälsovården i uppdrag leda och samordna obduktionsverksam- heten. Anslagsmedlen på denna anslagspost lämnas till den verk- samheten. Anslaget höjdes 2010 från till 7 mil- joner kronor . Något formellt uttalat syfte för den statliga subventionen finns inte angivet. Det finns ett mått på uppfyllelse som anger att målsättningen är att cirka 4 000 lantbruksdjur ska obduceras varje år4 . Svenska djurhälsovården anger på sin webbplats att medlen avser att subventionera en stor del av djurägarens faktiska kostnader för obduktion av ett avlidet djur. En mindre avgift tas ut av djurägaren som också får stå för transportkostnaden. För de djurägare som är anslutna till Svenska Djurhälsovårdens hälsoprogram – Grishälso- vården, Fårhälsovården eller Nöthälsovården, se del B, kapitel 11 – betalar emellertid Svenska Djurhälsovården avgiften och kan i vissa fall bidra till transportkostnaden. Obduktionen kan utföras vid fem olika laboratorier av vilka SVA är ett. genomfördes 2 930 obduktioner varav SVA genomförde drygt 800 obduktioner som finansierades via obduktionsverksamheten. 4 budgetunderlag 2009–2011. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar 7.5Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller – anslag 1:7 ap 4 finansierar genomförandet av sjukdomskontroller genom, Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskon- troller, den fjärde posten i anslaget 1:7. SVA har, , fått medel från för att utveckla och genomföra sjukdomsövervakning. Det gäller bl.a. de sjukdomar för vilka beviljat eller sökt tilläggs- garantier och för att kunna utföra de sjukdomskontroller som EU i övrigt ställer krav på. Sjukdomsövervakningen sker främst genom serologiska undersökningar och syftet är att dokumentera sjuk- domsfrihet för sjukdomarna. SVA ansöker om medel hos för att genomföra undersökningarna. har också gett djurhälsoorganisationerna uppdrag och medel att genomföra sjukdomskontroller av vissa sjukdomar. Uppdragen är närmast att jämställa med en köpt tjänst. Exempelvis får Svensk Mjölk medel från att övervaka leukos som i sin tur betalar SVA för analyskostnader m.m. Den ersättningen lämnas dock inte från denna anlagspost utan från anlagsposten 2. SVA genomför årliga undersökningar av olika slag efter ansökan om medel från anslag anslagsposten 1 ovan. Kostnaden för dessa var . SVA erhåller också medel från för att på uppdrag analysera och diagnostisera misstänkta fall av epizootisk sjukdom. Medel som belastas den rörliga delen av anslagsposten 1. Djurhälsoorganisationernas verksamhet redovisas bl.a. i del B, kapitel 11. De som redovisas för Jord- bruksverket avser olika kostnader. Här ingick kostnader för BSE-provtagning av självdöda nötkreatur med . Övervakning av aviär influensa kostade . Kostnader för hämtning av självdöda får och getter kostade och provtagning för Scrapie . Här finns lön och administrationskostnader på samt för kostnader för av övervak- ning av blåtunga och salmonella. Medel från anslagsposten 4 redo- visas i tabell 7.10. SOU 2010:106 Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Tabell 7.10 1.7 4 Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller 2008, (tkr kronor) EU kan besluta att finansiera en del av en medlemsstats kostnader för undersökningar, studier eller direkta åtgärder mot en viss smitta eller djursjukdom. Provtagning genomförs enligt de krav och riktlinjer som EU anger. har det övergripande ansvaret för att prov- tagningen genomförs. Den faktiska provtagningen utförs dock normalt inte av . När det gäller BSE tas proverna av slakteripersonal. Slakteriet skickar proverna till något av de labora- torier som har avtal med . Analyssvar skickas till slakteriet och till . Laboratoriet fakturerar Jord- bruksverket för analyskostnader. Slakteriet står själv för kostnad- erna för provtagningen. Medfinansieringen för BSE visar också att det belopp som EU ersätter för ett visst prov kan variera över tiden, som exempel var ersättningen för BSE-prov i normalslakten 2004 och 2008. Åtgärder mot en djursjukdom sker inom ramen för de regler som EU anger. När det gäller blåtunga är vaccinering inte obliga- toriskt för medlemsstaten men genomförs vaccinering kan EU lämna viss ersättning för vissa kostnader. Ersättning utgick för följande kostnader; vaccindos, max /dos (av kostnaden) veterinärkostnader m.m. per nöt, max /djur men högst (medfinansiering ) veterinärkostnader m.m. per får/get, max /djur men högst (medfinansiering ) Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Till den del ersättning ska begäras från EU belastas anslaget EU- finansiering av övervakningsprogram och den del som ska stå för belastas t.ex. anslagspost 4 ovan. Inom EU finns direktiv med bestämmelser om stöd till åtgärder inom gemenskapen för att inrätta kontrollprogram mot olika djur- sjukdomar. får medfinansiering för kontroll och övervak- ning av vissa sjukdomar. medfinansieras program för övervakning av BSE, scrapie samt fågelinfluensa. Jordbruks- verket ansvarar för programmen. Finansieringen utgår med ett fast belopp per prov som tas för olika sjukdomar. Finansieringen från EU perioden redovisas i tabell 7.11. Tabell 7.11 EU-finansiering av övervakningsprogram 2008, kronor Aviär influensa, tamfjäderfä och vilda fåglar 7.66 Bidrag till djurhälsovård m.m. – anslaget 1:6 finansierar verksamheter som bedrivs av näringens organisationer för att begränsa skadeverkningarna av djursjuk- domar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. För detta ändamål dispo- nerar anslag 1:6, Djurhälsovård och djurskydds- främjande åtgärder. Anslaget 1:6 finansierar arbete för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Anslaget var 2008 och innehåller tre poster: Djurhälsovård ap 3. Stöd till biodling ap 4. 5 Inklusive tilläggsbudget, , enligt tilläggsbudgetproposition,(bet. 2007/08:FiU21). Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Bidrag från anslagsposten 2 är vanligtvis inte avsett för någon specifik sjukdom utan används för olika ändamål. Det kan handla om avelsfrågor, informationsinsatser eller studier av någon specifik djurhälsofråga. Utgiften för bidrag till Djurhälsovård var . Fördelningen av anslaget till djurhälso- organisationer presenteras i tabell 7.12. Tabell 7.12 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder (kronor) * Bidraget går till . Medel från denna anslagspost går till olika djurhälsovårdsaktiviteter avseende nötkreatur, svin, får, hästar och odlad fisk. Mottagare är Svensk Mjölk, , , och . Medlen används till förebyggande åtgärder och utvecklingsarbete på djurhälsoområdet när det gäller produktionsbundna sjukdomar. anger i budgetunderlagen att den förebyggande djur- hälsovårdens främsta uppgift är att genom rådgivning inom avel, skötsel, utfodring och gårdsmiljö minska eller balansera de olika riskfaktorerna för olika sjukdomar. Anslag 1:6 ap 3 får användas av för att lämna bidrag för att förbättra villkoren för produktion inom binäringen. Medlen avser svensk medfinansiering till åtgärder enligt förordning (EEG) nr 797/2004 för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter. Stödet omfattas inte av utredningens uppdrag. uppgick stödet till 1,775 mil- joner kronor. Förordningen upphävdes och ersattes med särskilda bestämmelser för biodlingssektorn, artiklarna 105– 110 i förordning (1234/2007) om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestäm- Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar melser för vissa jordbruksprodukter. Anslaget 1:6 ap 4 används av för drift av djursjukdatasystemet, Vet@. Veteri- närerna skall rapportera djursjukdata till . Det ställs olika krav på inrapporteringen beroende på om det rör sig om lantbruksdjur inklusive ren och hägnat vilt, hästar eller andra djur (sällskapsdjur). När det gäller fiskodlingar skall läkemedelsbehandling rapporteras till och den ansvariga kommunala nämnden. Stödet till djursjukdata är . Flera myndigheter är inblandade i arbetet med att förebygga, över- vaka och bekämpa smittsamma djursjukdomar. Delar av myndig- heternas anslagsposter ingår i de totala statliga utgifterna för systemet kring hanteringen av smittsamma djursjukdomar. Det är främst , och som utför uppgifter. I budgetproposition 2007/08:1, utgiftsområde 23 redovisas ett antal åtgärder för att stärka jordbruksnäringens konkurrenskraft. Bland de åtgärder som redovisas ingår att ett antal avgifter för register och kontroller lyfts av jordbruksnäringen och anslutande näringar. Av direkt betydelse för de statliga utgifterna för smittskydds- arbetet är att kostnaderna för det över nöt- kreatur, CDB, samt finansieringen av BSE/TSE-kontrollerna vid slakt av nötboskap i fortsättningen ska bekostas av budgetmedel. CDB har utvecklats bl.a. för att underlätta smittspårning vid ett sjukdomsutbrott. Sammantaget innebar beslutet att de statliga kostnaderna för smittskyddsarbetet ökade med . Medlen för CDB är och täcks av förvaltningsanslag. Medlen för kontrollen anges under anslagsposten 1:7 i regleringsbrev.