sou · GYB376d3 · 2011-01-01 00:00:00 — En överföring av begärd fil via e-post skulle enligt innebära en förenkling av hanteringen. Våra kommentarer: Frågorna om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. Moped- och (McRF) McRF vill att det i vägtrafikregistret ska finnas uppgifter om den säkerhetsutrustning som mopeder och motorcyklar är utrustade med och vill få ta del av dessa elektroniskt. För tillverkarna är det av stort värde att statistiskt ha möjlighet att följa upp hur olika säkerhetsutrustningar påverkar olycksstatistiken. Exempel på säkerhetsutrustningar är: ABS, eBS, integrerade bromssystem, antispinn, elektroniska startspärrar, däcktryckskontroll, synbarhet m.m. Våra kommentarer: Frågan om att tillföra nya uppgifter i form av uppgifter om trafiksäkerhetshöjande utrustning behandlas i avsnitt 9.4.3 och frågor om elektronisk åtkomst i avsnitt 8.8 och 8.11.3. I bilaga 1 i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister anges de uppgifter som skall finnas om fordonen. Dessa uppgifter uppfyller de krav MHRF har när det gäller t.ex. ursprungskontrollen samt forsknings- och utredningsändamål. Om gallring överhuvudtaget skall fortsätta att göras önskar MHRF säkerställa att de uppgifter som listas nedan behålls och således inte gallras ur registret. De uppgifter det rör sig om är fordonsuppgifter i form av fabrikat /typ, färg, identifieringsmärkning, modellkod, passagerare, registreringsnummer, beteckning på skylt för beskickningsfordon respektive personlig skylt, släpvagnsvikt, tankvolym, tjänstevikt, totalvikt och årsmodell. När det gäller personuppgifter rör det sig om senaste ägaren, eller de senaste ägarna vid t.ex. förvärv och försäkringsfrågor, och i många fall krävs ägaruppgifter i en obruten kedja från första till sista ägaren i samband med ursprungskontroll eller historiska skildringar av enskilda fordon eller händelser relaterade till dessa fordon. Inte heller dessa uppgifter ska gallras. MHRF anser att de fordonsuppgifter som gallras ska bevaras i åtminstone och därefter föras in i ett historiskt register. Sammanfattningsvis vill MHRF i vägtrafikregistret eller motsvarande register kunna ta del av uppgifter relaterat till ett enskilt fordon, en grupp av fordon och i enstaka fall ta del av personuppgifter. Att på ett rimligt sätt få åtkomst till dessa uppgifter oavsett teknik är därför önskvärt. Vid förvärv och försäkringsfrågor är direkt åtkomst till uppgifterna via telefon, fax, sms eller genom direkt sökning i vägtrafikregistret önskvärt. När det gäller ursprungskontroller är direkt sökning i vägtrafikregistret och motsvarande register hos Landsarkiv, länsstyrelser och önskvärd. Vidare anses MHRF att reglerna om avregistrerade fordon ska ändras. MHRF förordar att det för ursprungskontrollen införs en tydlig, förenklad och effektiv reglering för de historiska fordon och de s.k. samlarfordonen. Våra kommentarer: Att utreda frågor om avregistrering av fordon ligger inte ramen för vårt uppdrag. Denna fråga har därför inte föranlett några särskilda överväganden från vår sida. Frågor om gallring och frågor om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 9.4.6 resp. 8.8 och 8.11.3. vill få ta del av uppgifter ur registret i första hand via Internet, men även via telefon och fax. Förbundet vill även kunna få sammanställningar av urval i registret. Trots godkänd försäkringsförmedling har inte fått tillstånd till direktuppkoppling så som andra företag med samma eller liknande verksamhet fått, varför en översyn av tillståndreglerna efterfrågas. Vidare efterfrågas en tydligare prissättning. Våra kommentarer: Att utreda frågan om prissättningen ligger inte ligger inom ramen för vårt uppdrag. Denna fråga har därför inte föranlett några särskilda överväganden från vår sida. Frågorna om direktåtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. får uppgifter enligt 3 kap. 10 § förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt enligt vilken Transportstyrelsen på begäran av ska lämna uppgifter ur vägtrafikregistret. Enligt gällande rutin får körkortsuppgifter på samtliga personer som finns i vägtrafikregistret (totalavisering) har dock inte behov av en totalavisering vid varje beställningstillfälle. I vissa fall är det tillräckligt att får uppgift om förändringar av körkortsbehörigheter sedan föregående avisering (ändringsavisering), vilket inte har möjlighet att beställa . Våra kommentarer: Frågorna om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. SMC vill få adressuppgifter för att kunna bedriva trafiksäkerhetskampanjer, men är det förenat med en kostnad som omöjliggör uttag för en ideell organisation. Uppgifter om motorcyklas vikt och ursprungseffekt samt nya trafiksäkerhetshöjande detaljer som airbags, antispinn, ABS och andra elektroniska bromssystemlöskningar bör kunna finnas tillgängliga i registret. Dessutom bör alla slags fordonsnummer finnas med i registerunderlagen för att undvika/försvåra stölder. SMC vill kunna sortera ut t.ex. nyblivna körkortshavare för speciella utskick i samband med trafiksäkerhetsinsatser. SMC har även synpunkter på reglerna för registrering av avställning kontra ägarbyte. Ett ägarbyte registreras för ägarbytet, men anmälan om avställning, som sker i samband med ägarbytet, registreras med det datum som anmälan kommer in. Detta innebär att den nye ägaren blir skyldig att betala till trafikförsäkringsföreningen för de dagar som skiljer mellan ägarbytet och det att anmälan om ägarbyte och avställning kommer in till Transportstyrelsen. Våra kommentarer: Att utreda frågan om registrering av avställning kontra ägarbyte ligger inte inom ramen för vårt uppdrag. Dessa frågor har därför inte föranlett några särskilda överväganden från vår sida. Frågan om att tillföra nya uppgifter om trafiksäkerhetshöjande utrustning behandlas i avsnitt 9.4.3. RPS och i har framfört att det förekommer att personer som saknar svenskt körkort meddelas spärrtid i körkortsregistret. Dessa kan fortsätta att köra bil och vid kontroll visa upp sitt utländska körkort. Det vore därför lämpligt om uppgifter om spärrtid kunde sökas även på utländska personer som saknar svensk personnummer. Uppgifter från polisens trafikövervakning förs in i vägtrafikregistret med viss fördröjning. kan en person få sitt körkort omhändertaget och uppgiften om detta förs inte in i registret förrän . fram tills dessa att uppgifterna har matats in i registret kan personen i fråga stoppas i en ny kontroll och vid dataförfrågan framgår att behörighet finns. Detta skulle förhindras om polisen fick möjlighet att direktöverföra uppgift om omhändertagandet. Genom det kommande införandet av riskvärderingssystemet är polisen vid kontroller på väg beroende av att uppgifter lätt går att hämta ut, men även mata in i detta system direkt vid kontrollen. Polisen står även inför förändringar kring sina avrapporteringsrutiner, vilket kommer att innebära förändringar inom IT- användandet. Polismannen på fältet kommer att vara i stort behov av direktåtkomst, men även direktöverföring av uppgifter. Det är även viktigt att lagen och förordningen förbereds för att klara behandling av uppgifter som kan komma att uppstå till följd av Prümrådsbeslutet, RESPER och crossborder-enforcement. Dessutom kan det s.k. riskvärderingssystemet komma att kräva samkörning av ett antal register. Våra kommentarer: Frågor om direktöverföring behandlas i avsnitt 10.4.4. Internationella frågor om informationsöverföring behandlas i avsnitt 8.9. De uppgifter som åklagarmyndigheten har behov av inhämtas genom polisens försorg, varför myndigheten inte har några särskilda synpunkter. Ett problem för del är att vägtrafikregistret är uppbyggt med avseende på fordon. Beskattningsverksamheten har stort behov av att få information om enskilda såväl fysiska som juridiska personer. På grund av att tidigare ägaruppgifter gallras förhållandevis snabbt i vägtrafikregistret innebär det en begränsning för beskattningsverksamhetens del. Beskattningsverksamheten har av kontrollskäl behov av att få direktåtkomst till uppgift om tidigare ägare under betydligt än vad som för dagen är möjligt. Beskattningsverksamheten har också påtalat att det vore önskvärt om utländska adresser i förekommande fall fanns registrerade i vägtrafikregistret. Det finns också önskemål om elektronisk åtkomst till handlingar som finns i Transportstyrelsens ärenden. Bilinförselgruppen har framfört önskemål om att få elektronisk tillgång till uppgift om mätarställning vid ursprungskontrollbesiktning och skyldighet för att vid registerbesiktningen inhämta ombudets personnummer. Det finns även behov av att kunna använda personnummer som sökbegrepp och att få elektronisk tillgång till alla skannade dokument som finns hos ursprungskontrollen. Vidare finns önskemål om att den som registrerar en bil ska vara skyldig att uppvisa hela fångeskedjan i utlandet, vilket skulle underlätta för eftersom man måste begära handräckning hos skattemyndigheterna i annat land som i sin tur får hämta uppgifterna från det landets motsvarighet till vägtrafikregistret. Slutligen finns ett önskemål om att det ska finnas en indikering hos Transportstyrelsens när en person med samordningsnummer förvärvat/sålt mer än fem bilar. Våra kommentarer: Att utreda frågan om uppvisande av fångeshandlingar i samband med ursprungskontroll ligger inte inom ramen för vårt uppdrag. Dessa frågor har därför inte föranlett några särskilda överväganden från vår sida. Frågor om gallring behandlas i avsnitt 9.4.6. Frågor om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3, frågan om tillgång till elektroniska handlingar behandlas särskilt i avsnitt 8.10.5. Frågor om sökbegrepp behandlas i avsnitt 8.6 och 9.4.6 anser att registreringen av en ny ägare för fordon som är kreditmarkerade (innehav av fordon på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt) ska få ske endast om kreditgivaren går med på det. Detta skulle innebära att skyddet ökar för såväl kreditgivaren som konsumenten och brottsliga förfaranden försvåras. anser således att samma regler som redan gäller för leasing också ska gälla för kreditköp (10 kap. 7–10 §§ förordningen om vägtrafikregister). Vidare menar att kreditmarkering bör kunna föras in i registret på anmälan av fler aktörer än vad som är fallet (10 kap. 7 § förordningen om vägtrafikregister). Det finns en rad andra näringsidkare för vilka det ingår som en normal del av verksamheten att sälja fordon, även om det inte utgör den huvudsakliga verksamheten. tillämpas bestämmelsen så att kreditmarkering införs i samband med att bilhandlare anmäler ägarbyte. Detta innebär t.ex. att åkerier inte kan få kreditmarkering införd. Vidare anser att kreditmarkering ska kunna föras in i efterhand, dvs. även efter det att överlåtelsen skett. anser också att utredningen bör överväga om det vid ett förvärv av ett begagnat fordon är tillräcklig att köparen kontrollerar i vägtrafikregistret om det finns en kreditmarkering. Banker och finansbolag bör enligt kunna använda personnummer som sökbegrepp i vägtrafikregistret. Genom detta förfarande kan finansbolagen upptäcka om personen är registrerad för flera bilar och om också dessa är förvärvade på kredit. Detta ger bättre underlag för kredit, men försvårar även för brottliga förfaranden. Inkassobolag har redan möjligheten att söka på personnummer. Den begränsade rätten till direktåtkomst för banker och finansbolag bör utökas och man bör ges rätt att själva sköta registreringen (ägarbyten, nyttjanderätt och kreditmarkering) av fordon som man äger eller finansierar. Vid ändring och efteranmälan krävs för registrering bl.a. att kommersiella handlingar som omfattas av banksekretessen lämnas in. anser att det bör övervägas dels om dessa handlingar behöver lämnas in överhuvudtaget, dels om hur sekretessen kring kommersiella intressen skyddas. vill att det införs en möjlighet att söka på ett körkorts referensnummer. har tillsammans med en rad andra intressenter utformat information om identitetshandlingar och en rekommendation av hur kontrollen av dessa ska göras. Rekommendationen innebär att en notering ska göras av handlingens referensnummer eller motsvarande. När körkort används som identitetshandling sker emellertid notering av personnumret. Detta beror på att det inte på ett effektivt sätt går att kontrollera via vägtrafikregistret sambandet mellan ett referensnummer och ett personnummer. Den talsvarsfunktion som finns förutsätter att både personnummer och referensnummer anges. Det borde vara tillräckligt med referensnumret. Referensnumret noteras eftersom det visar att en identitetshandling har uppvisats. Referensnumret är normalt inte känt och går inte att få tag på. Däremot är ett personnummer lättare att få tag på. Om personnummer anges kan det ske utan att en identitetshandling visats upp, vilket är ett betydande problem ur ett säkerhetsperspektiv, eftersom det underlättar bl.a. bedrägerier och försvårar äkthetskontroll. Det är enligt mening angeläget att kontroll av samtliga identitetshandlingar sker på samma sätt. Slutligen har föreningen påtalat en del handläggningsfrågor. Våra kommentarer: Att utreda frågan om att en registrering av en ny ägare för fordon som är kreditmarkerade (innehav av fordon på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt) ska få ske endast om kreditgivaren går med på det och frågan om det vid ett förvärv av ett begagnat fordon är tillräcklig att köparen kontrollerar i vägtrafikregistret om det finns en kreditmarkering ligger inte inom ramen för vårt uppdrag. Dessa frågor har därför inte föranlett några särskilda överväganden från vår sida. Vi har av samma skäl inte heller gjort några överväganden när det gäller de påtalade handläggningsfrågorna. Frågorna om att en kreditmarkering bör kunna föras in i registret på anmälan av fler aktörer än vad som är fallet och att en kreditmarkering ska kunna föras in i efterhand behandlas i avsnitt 15.4.2. Frågor om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. Frågorna om att banker och finansbolag bör kunna använda personnummer och referensnummer som sökbegrepp behandlas i avsnitt 10.4.5. BR är intresserade av uppgifter rörande yrkestrafikregistrering och uppgifter om innehavare av ett trafikstillstånd, ett färdskrivarkort eller återkallelse av trafikstillstånd. Det gäller gemenskapstillstånd, internationell trafik, långväga busstillstånd och nationell linjetrafik. Det är av intresse att se vilket bolag och vem som är trafikansvarig i bolaget. BR vill vidare ha uppgifter från registrering av yrkeskompetensbevis. Uppgift om antalet utfärdade körkort behövs för att följa frågor rörande rekrytering och utbildningsbehov. Syftet är statistisk behandling, inte att behandla uppgifter om personer. Skälen till varför BR vill ha åtkomst är dels interna medlemsfrågor och fakturering, dels behovet av underlag till statistik och utredningsmaterial. BR får fordonsuppgifter via filöverföring en gång . Möjlighet till direktåtkomst eller att vid behov få tillgång till att sammanställa filer till en elektronisk fil är önskvärt för att kunna upprätthålla ett aktuellt register och statistik. önskar direkt åtkomst för att de ska kunna fullgöra den ökade kontrollen av förarbehörighet. En enklare hantering är önskvärd för att begära utdrag av gällande körkortsstatus och kompetensbevis. För ett bolag är exempelvis en lista eller en elektronisk fil över alla anställdas körkortsbehörigheter önskvärd. Enligt BR vore det vidare önskvärt om utlandsregistrerade bussar med svenskt Y-tillstånd registrerades och om ett register fördes över företag med biluthyrningstillstånd. Allmänheten har ett intresse av att kunna kontrollera att taxi, buss eller fraktbolaget man använder har trafikstillstånd. BR vill vidare att godkännande enligt YKB förs in i körkortsregistret. Våra kommentarer: Frågor om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. Frågan om elektronisk åtkomst till uppgifter om anställdas kökortsbehörigheter m.m. behandlas i avsnitt 14.7 – 14.8. vill ha till stånd en ordning där beställningscentraler (eller motsvarande) och företag med trafikstillstånd för yrkesmässiga persontransporter med automatik får en återrapportering vid förändringar av förarnas behörigheter. praktiken omöjligt att kontrollera förarnas behörigheter, eftersom något snabbt och enkelt återrapporteringssystem inte finns. Våra kommentarer: Frågan om automatisk återrapportering behandlas i avsnitt 14.7 – 14.8. Kommuner och Landsting (SKL) SKL har till utredningen framfört att ett starkt önskemål om att en förändring i tillämplig lagstiftning sker så att Transportstyrelsen ges en möjlighet att medge direktåtkomst till kommunerna för kontroll av körkortsinnehav i syfte att kontrollera om en sökande till parkeringstillstånd för rörelsehindrade innehar körkort eller inte. sökte om direktåtkomst till vägtrafikregistret, men fick avslag på sin ansökan med hänvisningen att åtkomsten inte var en absolut förutsättning för handläggningen. SKL har till utredningen framfört att det vid prövning av en ansökan om parkeringstillstånd för rörelsehindrade åligger kommunen att göra en bedömning där olika kriterier gäller för den som är förare respektive passagerare. Enligt 13 kap. 8 § trafikförordningen (1998:1276) kan ett parkeringstillstånd för rörelsehindrade utfärdas både till den som själv kör ett fordon och till annan person som regelbundet behöver hjälp av föraren utanför fordonet. Enligt SKL:s uppfattning ligger häri ett underförstått krav på kommunen att i bedömningen ta med om personen ifråga är förare eller passagerare, eftersom olika kriterier ges för utfärdandet. Till detta kommer enligt SKL att det i Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2009:73) 2 kap., allmänna råd, anges på vilka grunder bedömningen av rörelsehindret ska göras. Enligt SKL är det en rättsäkerhetsfråga att kommunerna kan kontrollera om en person har ett körkort eller inte så att rätt kriterier används vid bedömningen. I 4 kap. 4 § 5 p. i nämnda föreskrifter anges att kommunen på tillståndet ska ange om detta avser en förare () eller en passagerare (P). Vid risk att kommunerna för in felaktig uppgifter på tillståndet, krävs även av denna anledning en möjlighet att kunna kontrollera körkortsinnehav. Våra kommentarer: Frågor om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. Medlemsföretagen och dess trafikansvariga anser att det är ett stort problem att man inte får underrättelser för trafikförseelser och eventuella körkortsindragningar som deras förare begår. Däremot finns möjligheter till direktåtkomst vad avser personnummer och körkortsbehörighet enligt 4 kap 3-5 §§ FVTR. Transportstyrelsen har varit mycket restriktiva att meddela användare tillgång till dessa uppgifter. Inom ramen för ett trafiksäkerhetsarbete och vilka skyldigheter en trafikansvarig har, anser att det finns ett behov ändring i på så sätt att trafikansvariga medges större möjligheter att få tillgång till uppgifter i körkortsregistreringen. Våra kommentarer: Frågor om direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst behandlas i avsnitt 8.8 och 8.11.3. Frågan om automatisk återrapportering behandlas i avsnitt 14.7 , och försäkringsbolagen är i stort nöjda med vägtrafikregistret. De får den information som de vill ha på det sätt de vill ha den. Försäkringsbolagen har önskemål om att få ta del av viss sekretessbelagd information och att nya uppgifter tillförs registret i form av uppgifter om trafiksäkerhetshöjande utrustning. Uppgifterna kommer att ligga till grund för en differentierad premiesättning. De har vidare framställt krav på en bättre samordning av reglerna om tillfällig registrering med reglerna om försäkringsplikt och samordning av reglerna i 10 kap. 2 § förordningen med reglerna om försäkringsplikt samt önskemål om att införa registreringsplikt för fyrhjulingar och mopeder klass II. Våra kommentarer: Att utreda frågorna om en bättre samordning av reglerna om tillfällig registrering med reglerna om försäkringsplikt och samordning av reglerna i 10 kap. 2 § förordningen med reglerna om försäkringsplikt samt önskemål om att införa registreringsplikt för fyrhjulingar och mopeder klass II ligger inte inom ramen för vårt uppdrag. Dessa frågor har därför inte föranlett några särskilda överväganden från vår sida. Frågorna om att få ta del av viss sekretessbelagd information och att tillföra nya uppgifter om trafiksäkerhetshöjande utrustning behandlas i avsnitt 14.8 respektive avsnitt 9.4.3. har samma behov av uppgifter som polisen för sin brottsbekämpande verksamhet, och har inte upplevt några problem med lagen eller förordningen. Följande myndigheter, organisationer och aktörer har tillställts frågeställningar från . LAKY (Länsstyrelsernas arbetsgrupp körkort och yrkestrafik) 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer .