sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Om man ska våga sig på någon tolkning av tabell 2b så är det att de som bor mest hos en förälder tycker att det är bättre än de som bor lika mycket hos båda. SOU 2011:51 Bilaga 5 Vad barnen tycker om hur de bor, antal och andel vet ej/okej vet ej/okej Lika mkt hos båda Kommer föräldrarna överens? På frågan om hur ofta föräldrarna verkar vara överens om det mesta som rör dig svarade lika många barn oftast eller ibland, medan en knapp tredjedel svarade aldrig. Hur ofta verkar dina föräldrar vara överens om det mesta som rör När frågan delas upp efter hur barnen bor visar det sig att det skil- jer sig i hur ofta man anger Aldrig som svarsalternativ. Det är vanligare när barnet bor mest hos mamman och minst vanligt när barnen bor lika mycket hos båda föräldrarna. Tabell 3b Hur ofta verkar dina föräldrar vara överens om det mesta som rör dig? Lika mkt hos båda På frågan om vad föräldrar bråkar om, ifall de gör det, är det van- ligaste svaret () att de bråkar om pengar. I av svaren bråkar föräldrarna om annat vilket ofta är om allt. Ungefär lika många () svarar att det handlar om vad barnen får göra eller inte får göra. Ungefär lika vanligt är det att det handlar antingen om hos vem av föräldrarna barnet ska bo eller hur ofta man ska träffa den förälder man inte bor hos. Det finns inga tydliga skillnader om man delar upp tabell 4 efter hur barnen bor. Vad bråkar föräldrar om, antal och andel Vad jag får och inte får göra Det vanligaste () som föräldrarna bråkar om när det gäller pengar är inköp till barnen, till exempel kläder, cyklar, medi- ciner, dator/mobiltelefon m.m. Var femte föräldrapar bråkar om vad pengar ska användas till. är oense om kostnader för fritidsaktiviteter. Svaren för annat handlar dels om att de bråkar om allt, om vem som ska få barnbidragen, om hur mycket pengar föräldrarna är skyldiga varandra, att den ene aldrig bidrar med något osv. Det blir inte några tydliga skillnader när anledningarna fördelas efter boendet. Tabell 5 När föräldrar bråkar om ekonomi och pengar, vad handlar det om? Antal och andel (notera att de som inte har svarat att de bråkar om pengar är undantagna ur basen) Vem som ska betala för det jag behöver Vad pengarna egentligen ska användas till Vem som ska betala för mina fritidsaktiviteter Några av barnen har i de öppna svarsalternativen svarat så här på frågan om vad föräldrarna bråkar om. ringer pappa och bråkar med mamma när han är full.. men det är om olika saker (Flicka ) Vem som ska betala vad, och hur mycket de ska lägga ut. De säger båda att de betalat mer än den andra. Att min pappa gav min mamma en massa pengar när de skildes fast de egentligen delade lika. Att pappa aldrig betalar mer än vad han behöver precis. Om/när de gör det så är det nog oftast att pappa nästan aldrig lägger några pengar på mig. I webbenkäten fanns det även en fråga om det händer att barnet inte kan träffa sin andra förälder för att det inte finns pengar. av alla svarande hade upplevt den situationen. Om man i stället jämför enbart med dem som uppger att föräldrarna bråkar om ekonomin så motsvarar barnen med den erfarenheten närmast en tredjedel, . Hur upplever barnen bråk om pengar? De barn som har svarat att föräldrarna bråkar om pengar har också med egna ord beskrivit hur det känns när det händer. Många blir ledsna, skuldbelägger sig (om jag inte fanns så skulle de inte behöva bråka om pengar, egen anm.), en del försöker säga till för- äldrarna att det inte spelar någon roll med pengarna. Nedan följer flera citat. försöker inte bry mig, men känner mig värdelös över att jag bara skulle handla om pengar..(Flicka ) Som att jag hamnar i mitten och får medla mellan dom. Jag bryr mig inte speciellt mycket, de är väldigt bra vänner annars och de löser det alltid. Jag känner mig som ett jävla fattigmansbarn. Det är jag också, men jag tänker mycket mer på det när de bråkar om pengarna. jag blir ledsen och försöker förklara att pengar inte är här i livet och det blir jätte jobbigt, för om jag t.ex. är med mamma och vi ska göra något, så kan vi inte för hon har inte tillräckligt med pengar, då vill hon låna från pappa, men han vill inte låna ut pengar till mamma och blir jag jätte ledsen!! Jag bryr mig inte, det är deras bekymmer och skulle jag lägga mig i skulle pappa bli galen och börja slå. som att jag är värdelös...eftersom ingen av dom vill läga pengar på mig och skyller på varran vem som ska betala. detta gör att jag har 2 upp- sätningar kläder, för små och slitna skor, ingen vinterjacka vantar eller mössa. den enda jackan jag ar är sen jag var , vilken jag fortfarande kan ha pga, min anorexia...de e bara att vika upp armarna (Pojke ) Jag får ont i magen och håller på att gråta... Men jag försöker att hålla tårarna tillbaks så att dom inte ska se.. (Flicka ) att jag inte borde finnas till (Flicka ) de pratar inte ens om det. vill aldrig veta om varandra. Finns det något som kan förändra situationen? På frågan om vad de tror skulle behövas för att de skulle sluta bråka om pengar har många svarat att de inte vet, eller att det inte finns något som skulle ändra på det. Nedan följer citat från barnen. att de kan prata...(Flicka ) Att dom snackade med varandra och inte hade mig som budbärare. att pappa blir en bättre pappa. (Flicka ) Allt dom kan få som hjälp (Flicka ) Mamma skulle behöva få mer ordning på sina skulder och sin inkomst... Tror jag... (Flicka ) Att pappa tar mer ansvar tror jag skulle lösa det (Flicka ) Att mamma fick ett jobb och kunde ordna upp allt igen (Flicka ) Att mamma fick lika lön som pappa eftersom hon jobbar mer men får mindre betalt! och ändå har mamma bättre utbildning en pappa. JÄVLA GUBBSAMHÄLLE!! att jag försvann (Pojke ) vet inte riktigt.... men kanske att de skriver upp exakt vad de köper åt mig, och för hur mycket. (de ger mig båda lika mycket veckopeng). och att de sen visar varandra. jag tror inte pappa förstår att det mamma köper också är dyrt, hon köper dyra kläder åt mig. Kanske ett högre underhåll från den föräldern som betalar det. Vad kan samhället göra? På frågan om vad samhället skulle kunna göra för att föräldrar som inte bor ihop inte skulle bråka om pengar finns det några idéer. Flera handlar om att det är ekonomiskt svårt för sjuka, ensamstå- ende och arbetslösa föräldrar. Fler borde få jobb. Men flera barn nämner även att det borde finnas ekonomiskt stöd, exempelvis höjt barnbidrag, hjälp för att resa mellan föräldrar. En del barn före- språkar delat barnbidrag och några tycker att man borde satsa på att hjälpa föräldrar (terapi eller liknande) för att det är de vuxna som ska klara av problemen utan att dra in barnen. Tror inte det. Kanske ge båda föräldrarna en viss summa som ska gå å barnens vägnar ;). Det var verkligen supersvårt när jag var yngre, min mamma var ensam- stående med 2 barn och sjukskriven. Så vi hade inte mycket att leva på . ofta åt mamma ingenting, hon gav oss maten istället och åt våra rester om vi lämnade. hon kunde inte arbeta för att hon har och hade nackbesvär men fick ingen hjälp alls med det. så jag tycker att samhellet borde ha bättre förståelse för ensamstående föräldrar och inte tvinga sjuka människor att arbeta. Alla som skiljer sig borde få hjälp av en terapeft(stavning) och komma överens när dom inte klarar av det själva.. (flicka ) Det är familjens uppgift. Om det skulle hela skulle dras för långt kanske samtal mellan dem bör ske med en rådgivare av något slag. nej, inte riktigt. jag har välbärgade föräldrar och bor i 2 fina områden. det ända som skulle kunna förbättras är väl om de skriver upp exakt hur mycket de köper, o hur mycket det kostar. det tror jga vi kna fixa själva, och jga blir 18 så då slipper jag problemet ändå. men det är jättebra att det finns sånna här formulär, där någon frågar!! Jag vet inte... Asså det beror ju också på om för- äldrarna har bra eller dålig ekonomi, om man skulle få högre barn- bidrag. Jag borde få 1 050kr men min mamma måste ta typ hälften för att lönen inte räcker. Och ibland får jag inga pengar alls . :-/ (Flicka ) ja, dela barnbidraget mellan pappan och mamman eller ge barnbidraget till barnet från to.m 12 ge stöd/bidrag till skilda föräldrar/ensam- stående mamma eller pappa. Att barnen bara bor hos den ena, eller eller något. Jag vet inte... erbjuda gratis skjuts eller nåt när de ska från den ena till den andra (Flicka ) Nej, jag tror inte det. Inte i min situation i alla fall. Förutom att ge mamma ett jobb, men det är många som behöver. Prata med dom vuxna. Ska vi barn behöva oroa oss för att mamma inte har råd med mat till oss den veckan vi är där? Nä, det måste finnas stöd till våra föräldrar också. Barnen ska blandas in så lite som möjligt. istället för att sattsa på vad man ska göra åt dt, tycker jag att man först ska sattsa på varför dem e problem med pengar och sedan komma med att försöka få det bättre, för det finns inte en grej som hjälper alla familjer, det handlar samma sak med mobbning, vissa behöver inte bara snacka med någon utan hjälp med att tro på sig själv för i vissa fall så e dt typ självmobbning att man inte tror på sig sj o är så rädd över att man ska vara ensam så man börjar förstöra för andra o fukkar deras liv för att två personer ska börja bråka. till slut vill ingen vara med en för att man e falsk, så klart man blir utfryst när man inte kan skaffa vänner utan att förstöra för andra, det finns olika mobbning, som exemplet jag tog det är mobbaren själv som gör att den blir utfryst o mobbad för folk vill vara med den men den nobbar en o skviker o lju- ger ... (Flicka ) Webbenkätrågor till barn om ekonomi och samarbete mellan särlevande föräldrar Hur bor du? a.Mest hos mamma* b.Mest hos pappa* c.Lika/ungefär lika mycket hos mamma och pappa* d.Varken hos mamma eller pappa/På annat sätt* * Respektive svarsalternativ länkas till följdfråga om Vad tycker du om det? och svarsalternativ Bra/Dåligt/Vet inte 2.Verkar dina föräldrar vara överens om det mesta som rör dig? 3.Om dina föräldrar har svårt att komma överens, vad handlar det oftast om? Lämna tomt om dina föräldrar inte har svårt att komma överens. Hos vem av dem jag ska bo. Hur ofta jag ska träffa den andra föräldern. Saker som rör min skola, läxor, kompisar och liknande. Vad jag får och inte får göra. f. Pengar, vem som ska betala vad och hur mycket. 4.Om dina föräldrar bråkar om pengar med varandra, vad handlar bråken oftast om? Lämna tomt om dina föräldrar inte bråkar om pengar med varandra. Vem som ska betala mina kläder. Vem som ska betala mina fritidsaktiviteter. Vem som ska betala för min semesterresa/kollo/läger m.m. Vem som ska betala för min cykel/dator/mobil eller annat som jag behöver. Vad pengarna egentligen ska användas till. f. Annat, nämligen.. 5.Om du bor mest hos din ena förälder händer det då att du inte kan träffa din andra förälder för att ni inte har råd? 6.Hur känner du dig när dina föräldrar inte kommer överens om pengar? Vad tror du skulle behövas för att dina föräldrar skulle komma bättre överens om pengar? Finns det något som samhället skulle kunna göra för att det inte ska vara bråk om pengar mellan föräldrar som inte bor ihop? Metodbeskrivning av empirisk studie av fiktivt underhållsbidrag Bearbetningarna är gjorda på uppgifter avseende . Det är det senaste tillgängliga året. Ett grundregister har skapats med barn som var mellan 0–den 31/12 2008. Detta register har sedan kompletterats med uppgifter om barnets biologiska föräldrar, om barnet har adopterats jämställs i registret adoptivföräldrarna med biologiska föräldrar. Uppgift om föräldrar har hämtats från SCB:s flergenerationsregister. Detta register kompletteras sedan med uppgift om familjeiden- titet för barnet och för föräldrarna från SCB:s familjeregister. I samband med denna bearbetning noteras också om föräldern var boende i den 31/12 2008. När det finns uppgift om familjeidentitet för barnet och för för- äldrarna kan en ny variabel bildas som anger om barnet bor hos båda föräldrarna, hos modern, hos fadern eller inte hos någon av de biologiska föräldrarna. Därefter bildas variabler som anger hur många biologiska barn som fadern och modern har, samt hur många av dessa som tillhör samma familj (dvs. bor med fadern eller modern). Dessa uppgifter läggs på barnets post. Nästa steg är att komplettera registret med uppgifter om inkomster, på registret läggs uppgift om Taxerad förvärvsinkomst, kapital- inkomst och slutlig skatt för fadern, modern och barnet. Upp- gifterna hämtas från SCB taxeringsregister. Därefter kompletteras registret med uppgifter om barnet erhål- ler underhållsstöd, underhållstödet kan antingen vara helt under- hållstöd, underhållstöd vid växelvis boende eller utfyllnadsbidrag. I gruppen utfyllnadsbidrag hamnar också de där underhållstödet be- gränsas pga. barnets inkomster eller pga. fastställt underhållsbidrag. Från finns ett register över utbetalningar med vissa andra uppgifter. För de vidare bear- betningarna används endast uppgifterna för december månad 2008. På registret finns uppgift om mottagare och givare, registret inne- håller även en post per barn så att om föräldrarna har flera barn gemensamma barn kan det förkomma mer än en post för detta för- äldrapar. I bearbetningarna har endast en av dessa poster valts ut. För varje föräldrapar kan man bilda en variabel som anger om vilken förälder som erhåller fullt underhållsstöd eller utfyllnads- bidrag eller om någon eller båda föräldrarna erhåller underhållstöd vid växelvis boende. De barn som har föräldrar som finns i registret över utbetal- ningar får nu uppgift om vilken förälder som erhåller underhåll- stöd, utfyllnadsbidrag eller underhållstöd vid växelvis boende för barnet. Från registret över inbetalningar hämtas uppgift om den betal- ningsskyldige föräldern skall betala fullt underhållstöd. Uppgift hämtas också om har lämnat över skulden till kronofogden. För alla barn med särlevande föräldrar beräknas sedan ett fiktivt underhållsbidrag. Detta beräknas på följande sätt. Först bestäms bostadskostnaden. Den bestäms genom att använda uppgifter från föreskrift (FKFS 2007:12) om genomsnittlig och högsta godtagbar bostadskostnad för . Beräkningar har gjorts både med den genomsnittliga och med den högsta godtagbara bostadskostnaden. Därefter beräknas faderns och moderns överskott som summan av taxerad förvärvsinkomst plus inkomst av kapital minus slutlig skatt. Från detta dras 1.2 basbelopp som utgör de egna levnads- omkostnaderna om föräldern har fler hemmavarande barn dras även 0.4 basbelopp bort för varje hemmavarande utöver det som beräkningen görs för slutligen minskas beloppet med hyran för en lägenhet med ett rum per hemmavarande barn och ytterligare ett rum. När föräldrarnas överskott har beräknats beräknas barnens be- hov. För barn 0–beräknas behovet som 0.65 basbelopp minus barnbidraget plus dagiskostnaden, där man utgått från maxbeloppet för dagis dvs. För barn 7–beräknas behovet som 0.80 basbelopp minus barnbidraget och plus en fritiskostnad på dvs. max- beloppet för fritis. För barn 13–beräknas behovet som 0.95 basbelopp minus barnbidraget. För barn 16–beräknas behovet som 0.95 basbelopp minus studiebidraget (dvs. Det underhållsbidrag som skall betalas beräkna sedan som bar- nets behov gånger den bidragsskyldiges överskott delat med föräld- rarnas sammanlagda överskott. Redovisning av logistisk regression avseende samarbete I tabell 1 presenteras modeller som visar hur olika faktorer påverkar oddsen för föräldrar att tycka att samarbetet fungerar bra. I första kolumnen visas resultatet avseende de föräldrar som har barnen boende hos sig mesta delen av tiden. Modellen visar hur oddsen för bra samarbete påverkas av de presenterade variablerna. Oddskvoterna ska tolkas på olika sätt beroende på om det är en kontinuerlig variabel såsom förälderns ålder, antal barn och barnets ålder eller om det är en klassindelad variabel såsom kön. Exempelvis så ska oddskvoten för boförälderns ålder tolkas som att en förälder som är än en annan förälder (alla andra förutsättningar lika) har 5 procents högre odds att uppge att de tycker att samarbetet fungerar bra. Man kan också utrycka det som att oddsen är 1,05 gånger så höga för en äldre förälder. Tolkningen av en klassvariabel såsom kön blir att om föräldern är en man är oddsen högre att han har uppgett att samarbetet fungerar bra än en kvinna. För variabeln yngsta barnets ålder är oddskvoten 0,91, dvs. lägre än 1, detta ska tolkas som att oddsen för att föräldrar med ett barn som är än ett annat barn (alla andra förutsättningar lika) har lägre odds att tycka att samarbetet fungerar bra, oddsen är lägre i förhållande till det yngre barnet. Bilaga 7 SOU 2011:51 Oddskvoter att tycka att samarbetet fungerar bra, logistisk Om barnet bor mest Barns och förälders ålder 1,05 *** 1,04 *** 1,01 *** 0,91 *** 0,99 *** 0,98 *** Kvinna (ref) 1,13 *** 0,85 *** 0,92 *** 0,93 *** 0,90 *** 0,74 *** Barnet bor alltid i hushållet (ref) Barnet bor oregelbundet hos den andra 1,93 *** Barnet bor regelbundet hos den andra 1,97 *** Barnet bor aldrig i hushållet (ref) Barnet bor ibland, oregelbundet 5,36 *** Barnet bor ibland regelbundet 6,51 *** Föräldern bor inte helt ensam (ref) Föräldern bor helt ensam 2,41 *** Bor ej med ny partner (ref) Bor med ny partner 1,03 *** 0,80 *** Ej gemensamma barn (ref) 1,95 *** 1,07 *** 0,80 *** Partners barn bor inte i hushållet (ref) Partners barn bor i hushållet 1,81 *** 1,57 *** 1,26 *** Ingen annan vuxen bor i hushållet (ref) Annan vuxen bor i hushållet 1,39 *** 0,53 *** 0,71 *** Anställd (ref) 0,51 *** 0,71 *** 1,42 *** 1,03 *** 0,77 *** 1,40 *** 1,59 *** 0,44 *** 1,27 *** 2,01 *** 1,96 *** Pappan tog ut mer än 2 månader (ref) Pappan tog ut mindre än 2månader 0,94 *** 0,93 *** SOU 2011:51 Bilaga 7 Tjänar mer än /(ref) Mindre än 15 000 1,27 *** Mellan 15 och 20 000 0,80 *** Mellan 20 och 30 000 0,75 *** Tjänar mkt mer än den andra föräldern 0,87*** Tjänar ungefär lika mycket 0,84*** 0,85 *** 0,63 *** Grundskola (ref) 1,34 *** Universitetsutbildning (-) 0,75 *** 0,51 *** Grundskola (ref) 1,26 *** Universitetsutbildning (-) 1,84 *** 1,95 *** Har ett skriftligt avtal 3,20 *** Har ett muntligt avtal 2,83 *** 1,78 *** 1, 43 *** 0,69 *** 0,54 *** 0,78 *** Har aldrig bott tillsammans 0,54 *** Pseudo R2 (MCFadden) Signifikansnivåer: * p<0,05; *** p<0,001 Frågor i SCB:s enkät om jämställt föräldraskap Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad har regeringens uppdrag att bland annat se över hur särlevande föräld- rar samarbetar i frågor som rör försörjning och omsorg om barnet samt hur, och på vilka grunder, föräldrarna fördelar ansvaret för barnet mellan sig. Utredningen har givit TNS i uppdrag att genomföra ett antal fokusgrupper om hur särlevande föräldrar sam- arbetar i frågor som rör försörjning och omsorg om barnet och vilka möjligheter och hinder som finns för samarbete. 1.2Metod, urval och datainsamling Undertecknad () har varit ansvarig för projektet från TNS sida. har varit utredningens huvudkon- takt i detta projekt. Undersökningen har genomförts i form av tre fokusgrupper fördelade på följande undermålgrupper; en med föräldrar som har barnen växelvis boende hos sig; en med föräldrar som har barn boende hos sig större delen av tiden; en med föräldrar som enbart har umgänge eller liten kontakt med barnet. För närmare beskriv- ning av de screeningfrågor som ställts – se Appendix 1. Det har varit en utmaning att hitta deltagare till dessa grupper. Framförallt har det varit svår att finna föräldrar som enbart har umgänge eller liten kontakt med barnet. För att lösa rekryterings- uppgiften har ett antal källor till rekrytering använts. Telefonrekrytering utförd av intern organisation i Intresseanmälan via webbpanel från TNS (tidigare TNS Gallup) Intresseanmälan i samarbete med föräldraföreningen Extern telefonrekrytering via . Blandningen av rekryteringskällor har dock sannolikt förbättrat spridningen i urvalet och därmed undersökningens representativi- tet. Genomförandet har krävt en större överrekrytering av deltagare än normalt. Vi har haft fler sena avanmälningar än normalt och fler avanmälningar som hänvisat till vård av sjukt barn. Varje grupp har tagit och samtliga grupper har modererats av undertecknad (). Samtliga grupper har genomförts i TNS egna lokaler på i . Målsättningen har varit att få 6–9 deltagare i respektive grupp. För att åstadkomma detta har vi rekryterat 10–12 deltagare per grupp. Då grupp ett (med barn boende hos sig större delen av tiden) kom att bestå av 5 deltagare har även en kompletterande par- intervju genomförts med denna undermålgrupp. Grupperna har genomförts onsdagen den 13/1 och onsdagen den 20/2010. Parintervjun genomfördes torsdagen den 21/2010. Sammanlagt har 24 personer deltagit i undersökningen – varav 11 män och 13 kvinnor. Representanter från utredningen har sett och lyssnat på samtliga grupper i ett angränsande rum. Deltagarna har informerats om detta och de har också informerats om utredningens hemsida – se Appendix 2. Till underlag för genomförandet har en diskussionsguide använts – se Appendix 3. Denna har utarbetats i samråd med utredningen och TNS . Denna rapport tar sin primära utgångspunkt i vad som framkom- mit från samtliga tre målgrupper. När rapporten ändå hänvisar till enskilda undermålgrupper har följande förkortningar använts: Större-gruppen: Föräldrar som har barn boende hos sig större delen av tiden. Växelvis-gruppen: Föräldrar som har barnen boende växelvis hos sig. Mindre-gruppen: Föräldrar med umgänge mindre än halva tiden. 2 Resultat och analys 2.1Att vara särlevande förälder Att vara särlevande förälder är förknippat med antal såväl positiva som negativa känslor. Det är tungt, skönt, otryggt, kul, tomt, job- bigt, befriande, ensamt och oroande. Även om dessa känslor är gemensamma för de olika undermålgrupperna finns det ändå lite olika betoningar. I Större-gruppen överväger en tung ansvarsfylld känsla förknippad med att vara den huvudsakliga vårdnadshavaren. För Växelvis-gruppen överväger en skön, befriande känsla förknip- pad med att vara förälder . I Mindre-gruppen finns det mer av en känsla av ensamhet och saknad förknippad med att ha den mindre delen av vårdnaden. För mig har det varit väldigt kul, men ganska tungt. Jag har fått fan- tastiskt bra kontakt med mina barn. Det som är dumt är att jag har allt ansvar själv. Jag tycker det är jätteskönt. Att vara barnledig från sitt barn och att man själv inte har fulla ansvaret. Man missar lite av uppväxten. 2.2Att samarbeta med barnets andra förälder Att samarbeta är antingen lätt eller svårt. De båda föräldrarna sam- arbetar inom områden som rör ekonomi, uppfostran/värderingar/ rutiner och umgängestiden. Istället för att peka ut vilka områden som är lätta respektive svåra att samarbeta kring, menar många att den andre parten antingen är lätt eller svår att samarbeta med. Är man lätt att samarbeta med märks det ofta inom alla dessa områden och är man svår att samarbeta med märks det inom alla dessa områden. Nedanstående beskriver ovanstående närmare. Ordet samarbeta kan betyda olika saker för olika personer. En innebörd är att efterleva och hålla sig till etablerade överenskom- melser. Om överenskommelsen t.ex. är att fadern ska träffa barnet innebär samarbete i det sammanhanget att han fort- sätter att göra det. En annan innebörd är att samma bestämmelser gäller för barnet på båda platserna. Typiska exempel på detta kan vara läggtider eller hur man ser på att kompisar sover över. arbete i den bemärkelsen innebär att samma villkor råder under såväl moderns som faderns umgängestid. En tredje innebörd hand- lar om att dela på engagemanget i olika aktiviteter som rör barnet; Detta kan t.ex. innebära att den ena föräldern följer med på föräld- ramöten och den andra engagerar sig mer i sportaktiviteter.