sou · GZB363 · 2011-10-07 00:00:00 — Den femte artikeln talar om arbetsgivarens skyldigheter och den sjunde om hur skydds- och förebyggande verksamhet ska organiseras. Det betyder inte att alla 27 medlemsländer lever upp till direktivet. Skillnaderna är stora mellan de gamla och de senast tillkomna medlemsländerna. Det finns en rad orsaker till det. Till exempel att förutsättningarna att anpassa innehållet nationellt varierar. Eller att det finns svårigheter att nå ut till alla berörda arbetsgivare eller att man inte tolkar paragrafernas innehåll på samma sätt. Det gör att när det gäller hur företagshälsovården ska organiseras, finansieras, vilka kompetenser som ska finnas, och i vilken omfattning, så tolkas direktivet brett och tillämpningen i praktiken varierar. Den mest omfattande implementeringen av direktivet finns i och nordvästra . I de flesta länder finns bestämmelserna om företagshälsovård i arbetsmiljölagstiftningen eller motsvarande som relativt detaljerat reglerar företagshälsovårdens täckning och arbetsuppgifter, finansiering och driftsformer. Detta gäller till exempel men även lagstiftningen i och är exempel på detta. När uppgifterna är reglerade dominerar den traditionella inriktningen på kartläggning av risker, hälsokontroller och utbildning. Men lagstiftning är ingen garanti för heltäckande företagshälsovård. Problemet hänger ihop med finansieringen. När företagshälsovården arbetar på marknadens villkor är det svårt att uppnå hundraprocentig täckning. Bidrag underlättar därför. Det visar exemplet där täckningsgraden är mellan . har ett nationellt sammanhållet system för företagshälsovård. Det bygger på en lag om förebyggande företagshälsovård, en utvecklad offentlig styrning och en samsyn mellan inblandade aktörer, bland andra arbetsmarknadens parter, Social- och hälsovårdsministeriet, Folkpensionsanstalten (FPA) och . Alla arbetsgivare är skyldiga att anordna förebyggande företagshälsovård för sina anställda. De flesta köper också sjukvård. Egna företagare kan ansluta sig om de vill. Arbetsgivarnas utlägg för fhv ersätts till 50–från FPA utifrån vilken slags service eller prestation det handlar om. Inga skattemedel går direkt till finsk fhv. Skattemedel går däremot till sådan infrastruktur för arbetshälsa som och universitet och högskolor där arbetshälsa och den näraliggande ämnen finns företrädda. Företagshälsovården i går, , Kvalitet och Good Practice Än så länge saknas gemensamma europeiska riktlinjer för företagshälsovården men det finns ett behov av att utveckla till exempel kvalitetskriterier. Behovet är genomgående också stort av ökad och förbättrad utbildning och av exempel på good practice. I finns Good Practice-riktlinjer i och . I har de getts ut av Stami (motsvarigheten till det nedlagda i ) och kallas God BHT (BHT= Bedriftshelsetjenesten). I finns ett certifierat kvalitetsledningssystem utvecklat av branschen speciellt för fhv. Kvalitetscertifiering infördes i . I är den nationella hälso- och sjukvårdsorganisationen () på väg att införa ett certifieringssystem för organisationsenheter som levererar Occupational Health Service-tjänster. Om företagshälsovård och forskning Forskningen om och för fhv är begränsad. En stor del av forskningen om arbetsmiljö, om orsaker till arbetsrelaterade besvär och ohälsa, metoder i arbetsmiljöarbetet och åtgärder på individ-, grupp- och organisationsnivå ligger till grund för fhv:s verksamhet. har intresset för forskning speciellt inriktad mot fhv ökat. En central fråga är om denna forskning är till för fhv, för dess kunder och/eller deras anställda eller för samhället. Grundläggande forskning om metoder för behandling av vissa arbetsrelaterade diagnoser är en vanlig inriktning. Forskning kan också ha som mål att ta fram kunskaper som stärker fhv:s kompetens och arbetsmetoder inom det arbetsplatsinriktade och förebyggande arbetet. Ett annat mål med forskningen kan vara att studera det ekonomiska värdet av fhv-insatser. Forskning kan också handla om att forska om hur fhv fungerar och om och hur samhällets och kundernas förväntningar uppfylls. uttrycks detta som att man kan forska för, om och tillsammans med fhv. Dessa forskningsinriktningar kompletterar varandra och utgör sammantaget ett viktigt kunskapsunderlag för framgångsrik fhv fhv-delegationen har tillsammans med för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierat långsiktiga satsningar på forskningsprogram om, för och tillsammans med fhv Sannolikt kommer än mer forskning inom detta område att initieras. Företagshälsovården i går, , dessa satsningar att leda till ökade kunskaper om fhv, effektivare metoder och arbetssätt inom fhv samt nöjdare kunder och anställda med bättre arbetsförmåga och bättre arbetsmiljöer. om företagshälsovård och forskningsanknytningen är första professor i företagshälsovård och är verksam vid () vid . Hon ser som en av sina viktigaste uppgifter att arbeta för att fhv ska ha en tydlig akademisk profil och med hjälp av kliniskt baserad forskning kunna få fram evidensbaserade kvalitetssäkrade metoder för sitt arbete. I samarbete mellan akademi och klinisk verksamhet ska man alltså prestera högkvalitativ forskning som är både relevant och vardagsnära. För att förverkliga detta behövs kombinationstjänster där fhv-personal är knuten till akademin och kan få högkvalitativ fortbildning och forskarhandledning. Sådan forskningsanknytning är mycket viktigt för utvecklingen av detta forskningsområde. På så sätt möts beprövad erfarenhetsbaserad kunskap med vetenskapliga arbetsmetoder för att skapa evidens och söka ny kunskap. För såväl fhv som arbetsgivare ligger det ett stort värde i att släppa in forskare i verksamheterna och samarbeta kring detta forsknings- och utvecklingsarbete. betonar starkt betydelsen av att insatser och arbetsmetoder bygger på vetenskaplig evidens. Detta är en förutsättning för att kvaliteten i fhv:s verksamhet ska kunna säkerställas och riktlinjer för åtgärder av olika slag skall kunna utfärdas. fhv kan då erbjuda kvalificerade beställare det de efterfrågar och kan garantera att det man föreslår har vetenskapligt beprövad effekt. Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård 3Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård Avsnittet bygger på intervjuer och på dokument från respektive organisation. I staten har alla anställda enligt avtal tillgång till företagshälsovård. De största statliga myndigheterna har avtal om anslutning till fhv. Vissa små myndigheter har någon form av avtal om tillgång till fhv-kom- petens utan direkt anslutning. Men alla anställda känner inte till detta. I arbetsmiljöundersökning 2009 (genomförd av SCB) uppgav av de statligt anställda att de hade tillgång till företagshälsovård. Motsvarande siffra för hela arbetsmarknaden är . I avtalet Samverkan för utveckling formuleras tillgången till fhv för statligt anställda: I arbetsmiljöarbetet skall arbetsgivaren och de anställda ha tillgång till rådgivande expertfunktioner som sammantaget kan erbjuda medicinsk, ergonomisk, teknisk och beteendevetenskaplig kompetens i en utsträckning som svarar mot de speciella krav som arbetet ställer. En sådan expertfunktion skall arbeta på arbetsgivarens uppdrag och verka på ett professionellt och oberoende sätt gentemot arbetsgivaren och de anställda. Normalt förutsätts att dessa expertresurser upphandlas som en samlad företagshälsovårdsresurs. Om det finns särskilda skäl att inte göra detta krävs ändå att de skilda expertfunktionerna samverkar för att säkerställa att en helhetssyn uppnås. De viktigaste uppgifterna för fhv är att arbeta förebyggande, hälsofrämjande och rehabiliterande. Det kan till exempel ske genom utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete för chefer och skyddsombud, hjälp med riskbedömningar eller ergonomironder vill inte ha ett obligatorium bland annat eftersom det enligt verket finns tillräckligt stöd i arbetsmiljölagen. Det räcker med att fhv är en partsfråga som hanteras i förhandlingar. Det statliga lät 2010 göra undersökningen Företagshälsovård i staten med syfte att ge parterna inom det statliga avtalsområdet en bild av statliga organisationernas syn på dagens och framtidens fhv. Där konstateras att de flesta myndigheter arbetar aktivt med arbetsmiljö och Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård hälsa samt att stödet från fhv är viktigt. kan i vissa fall en omfattande egen kompetens beträffande arbetsmiljö- och rehabiliteringsfrågor leda till man kommer att köpa färre tjänster. Vid sjukdom och medicinsk rehabilitering är offentligt finansierad hälso- och sjukvård förstahandsval. Myndigheterna lyder under , Lagen om offentlig upphandling. De måste alltså ta in anbud från flera håll vid köp av fhv-tjänster. Till stöd finns ett statligt ramavtal men myndigheterna kan också välja att formulera en egen upphandling. vill många ha flexibla avtal och man vill ha större möjligheter att upphandla direkt. Den lagbundna upphandlingen kan vara ett problem genom att antalet lokala företagshälsovårdsleverantörer har minskat . Upphandlingen kan även leda till oönskade byten av en fhv-leverantör som man varit nöjd med. Ett byte kan innebära att kontakter och erfarenheter och fhv-kunskaper om myndigheten, dess personal, förutsättningar och arbetsvillkor går förlorade. kommuner och landsting, SKL, samt FAS 05 är en överenskommelse mellan arbetsgivar- och arbetstagarparterna inom kommuner och landsting och förkortningen står för För- nyelse–arbetsmiljö–samverkan i kommuner, landsting och regioner. Där redogörs bland annat för parternas gemensamma syn på fhv. fhv definieras som en multidisciplinär och professionellt oberoende expertverksamhet inom områdena förebyggande hälso- och arbetsmiljöarbete samt arbetslivsinriktad rehabilitering med kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, verksamhetens resultat och de anställdas hälsa. fhv ska vara en komplementär resurs för att uppnå ett långsiktigt hållbart arbetsliv och dess främsta uppgift är att främja och utveckla hälsan, förebygga risker och föreslå åtgärder som avser både hela verksamheter och individer. Den kan nyttjas av både arbetsgivare och medarbetare. Som stöd för dem som styr det löpande hälso- och arbetsmiljöarbetet i kommuner och landsting finns också i anslutning till FAS 05 verktyget Stöd vid upphandling av företagshälsovård. Råden är riktade till dem som ska upphandla externt men ska även vara till nytta för organisationer med inbyggd fhv. Där finns en beskrivning i fem steg hur man ska förbereda och genomföra upphandling av fhv med sikte på ett långsiktigt samarbete. Både arbetsgivare och fackliga företrädare ska vara delaktiga. Samtliga kommuner, landsting och regioner har företagshälsovård. Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård Inom den privata sektorn finns inget centralt avtal om företagshälsovård. Det är upp till varje medlemsförbund att teckna avtal om detta med sina fackliga motparter. Många förbund/branscher har i sina avtal rekommendationer om en företagshälsovård anpassad efter företagens behov och verksamhet. Vad gäller lagstiftning så vill inte ha något obligatorium utan tror på att företagen kan ordna arbetsmiljöarbetet utan tvingande lagstiftning. fhv:s uppgift är att bistå och ge råd till arbetsgivarna och arbetsmiljöorganisationen i företagets systematiska arbetsmiljöarbete. Företagshälsovårdens roll att arbeta med förebyggande åtgärder och rehabilitering beskrivs tydligt i arbetsmiljölagstiftningen. I en rapport framtagen av Prevent framgår dock att fhv utnyttjas i huvudsak för efterhjälpande insatser. anser att det är viktigt att företagen satsar på ett förebyggande och strategiskt arbetsmiljöarbete. Med ett bra löpande arbetsmiljöarbete minskar också behovet av de efterhjälpande insatserna. Det finns många positiva exempel på att ett förebyggande och aktivt arbetsmiljöarbete bidrar till lönsamhet och kvalitet i verksamheten. Företagen har olika behov och det är dessa behov som ska styra vilka tjänster de anlitar externt från fhv eller andra aktörer på marknaden. Det har också visat sig att företagen har olika kunskaper om vad fhv kan erbjuda. Företagen är olika även på så sätt att de har olika egna resurser och varianter av lösningar. Innan företagen köper arbetsmiljö- och hälsotjänster bör de därför göra en behovsinventering för att undvika att bara upphandla de enklaste insatserna som hälsokontroller och friskvård. Tillsammans med LO och PTK har via Prevent tagit fram en guide för hur man kan göra en sådan behovsinventering och vad man bör tänka på i samband med inköp av dessa tjänster. fhv:s uppdrag är enligt LO att arbeta strategiskt med förebyggande arbetsmiljöarbete och hälsofrämjande åtgärder. För att kunna göra det effektivt krävs en oberoende ställning och god kännedom om arbetsplatsen samt de anställdas och arbetsgivarens förtroende. Mest effektiv är fhv när den har sådant förtroende att man får medverka vid förändringsarbete i företagen och medverka till att brister undviks, brister som annars måste åtgärdas i efterhand. God kunskap om förhållandena på arbetsplatsen är nödvändig för ett gott fhv-arbete. fhv har då möjlighet att se kopplingen mellan ohälsa och problem på arbetsplatsen och kan reagera så att åtgärder kan sättas in på ett tidigt stadium. Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård Samverkan är grundbulten. Tillsammans ska parterna på arbetsplatsen och fhv regelbundet kartlägga arbetsplatsen och de anställdas hälsa. För att detta ska fungera krävs ett avtal med fhv som ger möjligheter och utrymme att samverka på ett systematiskt sätt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Där brister det enligt LO på många håll. En nedåtgående utveckling har pågått då statsbidragen försvann och arbetsgivarna sade upp det centrala avtal som fanns mellan SAF, LO och PTK. Obligatorium är ett gammalt LO-krav som kvarstår. Alla anställda ska ha rätt till kvalitetssäkrad fhv. Gärna kollektivavtal men stödjande lagstiftning är nödvändig. Erfarenheterna har visat att enbart marknadsstyrning urholkar kvaliteten genom lågprisavtal med minimiutbud av tjänster där hela den strategiska nyttan med fhv går förlorad. En del förbättringar kan åstadkommas med hjälp av certifieringssystem och insatser för att förbättra företagens beställarkunskaper, ytterligare åtgärder på nationell nivå är dock nödvändiga. förväntningar på fhv tar sin utgångspunkt i arbetsmiljölagen och i föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete. Uppgiften är främst att arbeta med strategiska och förebyggande insatser, mindre av efterhjälp och individuella åtgärder. Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård fhv ska vara en oberoende resurs. Dit eller till motsvarande sakkunnig hjälp utifrån ska arbetsgivaren vända sig när den egna kompetensen inte räcker till för eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering. I det förebyggande arbetet ingår att fhv har resurser att analysera signaler på ohälsa och föreslå åtgärder. Att arbetet genomförs är arbetsgivarens ansvar. fhv ska inte ta över det systematiska arbetsmiljöarbetet men ge råd om hur det ska gå till och bidra med sin sakkunskap. Obligatorium är inget krav från . Däremot har alltid kvalitetsfrågan varit en prioriterad aspekt när det gäller synen på företagshälsovård. Bra förebyggande arbete som främjar hälsan kräver en helhetssyn på människa och organisation. För att kunna åstadkomma detta krävs kompetens inom arbetsorganisation, beteendevetenskap, ergonomi, medicin, rehabilitering och teknik. Ett lyckat resultat kräver dessutom återkoppling vilket i sin tur kräver dels samarbete, dels ett avtal i botten som ger tid för återkoppling. Vid upphandling ska arbetstagarna vara med och påverka. I kravspecifikationen ska ingå tydliga skrivningar om återkoppling och uppföljning och på att fhv ska erbjuda teamarbete där de olika funktionerna samverkar utifrån kundens behov. Där ska också finnas resurser för en samlad återkoppling till arbetsgivare och arbetstagare. Ett grundläggande krav från TCO är att det ska finnas tillgång till högkvalitativ fhv på varje arbetsplats för alla yrkesverksamma. Alla har rätt till en bra arbetsmiljö på jobbet och här finns en viktig roll för fhv vars huvuduppgift är att vara en expertresurs i företagens förebyggande arbete. Rätt använd kan den kompetens som finns på fhv vara avgörande för att få ned ohälsotalet i . TCO har vid upprepade tillfällen påpekat att genom ILO-kon- vention nr 161 förbundit sig att föra en medveten politik i syfte att öka användningen av fhv för samtliga anställda. Man påminner även om att tillgång till fhv är en rättighet för anställda enligt . TCO betonar att det är parterna som är nyckelaktörer i att utveckla avtal för branschspecifika krav och kunskaper hos fhv. Men menar TCO att det fungerar dåligt att hänvisa fhv till marknaden med fack och arbetsgivare som gemensam beställare. Det finns risk att de billigaste lösningarna vinner i upphandlingarna om det saknas ett helhetsperspektiv. Det drabbar det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård Därför vill TCO ha tydligare regelverk som anger de krav som samhället ställer på företagshälsovården för att stärka dess legitimitet, identitet och trovärdighet. Likaså vill TCO att fhv ska ha en tydlig roll i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Vad gäller certifiering vill TCO ha en kvalitetssäkring genom certifiering mot den standard som FSF utarbetat. TCO bejakar utvecklade och formaliserade samverkansavtal mellan den allmänna vården och fhv. 4 Att förstå kunden Verksamhet, ekonomiska förutsättningar, drivkrafter och värderingar varierar för fhv:s kunder. För att lyckas i arbetet med att stödja kunden, behöver fhv förstå hur dessa faktorer påverkar arbetsmiljöarbetet och hur insatser bäst anpassas till varje kund. Vid en första anblick kan man tycka att en arbetsplats är en arbetsplats, oavsett drifts- och ägandeform. Självklart är det skillnad på exempelvis tillverkande industri, handel och vård, men spelar det någon roll om verksamheten drivs privat, offentligt eller ideellt eller om verksamheten är relativt stabil eller ständigt förändras och utvecklas? Betyder det något för arbetsmiljöarbetet om verksamheten består av många delar i en koncern, är utlandsägd eller ett familjeföretag? Det finns avgörande skillnader mellan olika ägande- och driftsformer. För fhv är det viktigt att förstå kundens mål, intressen, förutsättningar och värderingar. Insatserna på arbetsplatsen behöver harmoniera med kundens intressen och värderingar och med sättet att organisera verksamheten. Tillgängliga resurser, verksamhetens organisation och synen på ekonomi är ramar som är viktiga att känna till och anpassa sig till. Samarbetet mellan fhv och företaget/organisationen blir starkt och viktigt om fhv:s insatser stärker organisationen och är strategiskt viktiga för att uppnå organisationens mål. Men om fhv i stället säljer tjänster utan relevant koppling till organisationens mål eller värderingar blir fhv mindre viktig och lätt utbytbar. Privata företag och andra organisationer De kunder som företagshälsovården har kontakt med har inte bara varierande verksamhet. De har olika uppgifter och mål för verksamheten och styrs också av olika intressen och ekonomiska system. Här beskrivs tre typer av verksamhetsformer: Även om det finns grundläggande skillnader mellan dessa verksamhetsformer är variationerna stora också inom varje typ av organisation. Sättet att organisera arbetet har varierat mycket och varierar också mellan olika verksamheter. Variationen har stor betydelse för hur arbetsmiljöarbetet kan utformas och vilka effekter det kan ge och därmed även för fhv:s arbete. Syftet med verksamheten varierar mellan verksamhetsformer. Privata företag har en affärsidé som helst ska generera ett ekonomiskt överskott i form av vinst eller vara tillräckligt lönsamt för att kunna försörja ägaren. Affärsidén är viktig eftersom den motiverar varför företaget finns på marknaden och helst också vilka idéer som ger verksamheten eller produkterna konkurrensfördelar jämfört med andra företag. Företag kan själva välja att förändra affärsidén eller verksamheten. De ramar som finns är de juridiska i form av lagar och regler. Offentlig verksamhet har ett uppdrag formulerat av politiker, att tillgodose vissa samhällsbehov exempelvis den kommunala skolan, sjukvård i regi eller myndigheten som kontrollerar och reglerar arbetsmiljön. Ramarna för offentliga verksamheter sätts av politikerna i kommuner, landsting och på nationell nivå av regleringsbrev som regeringen fattar beslut om. Dessutom måste offentlig verksamhet följa samma lagar och regler som privat verksamhet. Utöver detta finns en lag som enbart gäller offentlig verksamhet och som även har betydelse för fhv – Lagen om offentlig upphandling, . Verksamheten har möjlighet att fatta beslut inom de ramar som politikerna anger. Ideella organisationer har ett ideellt mål som beslutas av föreningens styrelse. Anställda, den verksamhet som bedrivs och ekonomin är medel för att uppnå föreningens ideella mål. Målen handlar inte om att öka verksamhetens marknadsandel eller tillgodose allmänhetens behov utan snarare att samla många och ofta till stor del ideellt arbetande medlemmar runt organisationens mål. Syftet har betydelse för arbetsmiljöarbetet Ur ett arbetsmiljöperspektiv är det viktigt att förstå vilket mål den organisation har som man arbetar för och tillsammans med men också hur verksamheten är organiserad. Förstår man målet, kan man beskriva hur fhv kan bidra till det. Förstår man organisationsformen går det dels att utveckla arbetssätt som fungerar och är ett bra stöd för verksamheten dels att förstå vad organisationsformen betyder för arbetsmiljön. Ett privat företag har en spetskompetens och säljer på hög kvalitet. Om fhv kan bidra till att de anställdas sjukfrånvaro minskar och att de klarar av att arbeta fram till pension, kan det stärka företagets affärsidé. Minskad sjukfrånvaro och att kunniga medarbetare inte slutar innebär att kompetensen hos de anställda tas tillvara och att behovet minskar av att tillfälligt lägga över arbetsuppgifter på mindre erfarna medarbetare vid oförutsedd sjukdom. Det privata företaget som konkurrerar med andra företag och som måste vara mycket produktivt för att klara sig i konkurrensen, kan ha nytta av att arbetsplatser är utformade för att de anställda ska kunna arbeta effektivt och med god kvalitet och produktivitet. Den ergonomiska utformningen av arbetsplatserna bidrar till detta. En del privata företag har som mål att expandera och öka sin omsättning, produktivitet och kanske också antalet anställda. Alla företag, speciellt många små, har inte tillväxt som mål. För en del små företag kan tillväxt innebära att företaget riskerar att bli så stort att ägaren tappar kontrollen över verksamheten. För många småföretagare är företagandet istället ett sätt att få rå sig själv och förverkliga sina egna idéer. Arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet i ett företag påverkas ofta av dessa mål och värderingar, vilket innebär att det är en fördel för fhv att känna till dem. Ett företag med målet att expandera och nyanställa många , kan behöva hjälp med arbetsmiljöutbildning av nyanställda och kanske också med utbildning och coachning för nyanställda chefer och för att få den växande organisationen att fungera bra. Också stress kan vara en viktig arbetsmiljöfaktor att diskutera. Här kan fhv fylla en viktig funktion och bidra till att företaget når sina mål. Det är inte bara verksamhetens mål som har betydelse för arbetsmiljöarbetet. Sättet att organisera verksamheten varierar mycket och har stor betydelse för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Några exempel illustrerar variationen: Organisationen av verksamheten är flexibel eller relativt oförändrad . Organisationen har en tydlig hierarki med flera beslutsnivåer eller är en så kallad platt organisation. Organisationen har ett centraliserat eller decentraliserat beslutsfattande. De anställda är delaktiga i utveckling av verksamheten eller arbetar främst enligt riktlinjer som andra utvecklat.