sou · GZB363 · 2011-10-07 00:00:00 — När man blir sjuk, börjar få ont eller behöver rehabilitering Många kommer att råka ut för sjukdomar, olyckor och annat som påverkar arbetsförmågan. När vi blir äldre, kanske vi inte kan utföra samma arbetsuppgifter eller hålla samma tempo som . är den förändrade arbetsförmågan arbetsrelaterad, men den kan också bero på faktorer utanför arbetet. Oavsett orsak, kan fhv bidra i arbetet med att anpassa arbetsplats och arbetsuppgifter till individen. För den anställde är det en fördel att fhv är en utomstående resurs och att det finns etiska regler som reglerar samarbetet med företag och anställda (se kapitel 8). Rehabilitering är av olika slag. Dels kan den vara medicinsk och då är det ofta den allmänna sjukvården som står för den. Dels kan den handla om vilka krav arbetet och arbetsplatsen ställer på den anställde, hur detta kan anpassas så att man tar tillvara arbetsförmågan hos den anställde som genom rehabilitering och arbetsanpassning kan fortsätta arbeta. Till nytta – för samhället Samhällets kostnader för ohälsa ligger på för sjukpenning och för sjuk- och aktivitetsersättning enligt (2011). I samhällets perspektiv är målet att minska ohälsokostnaderna. Det är också viktigt att arbete och arbetsplatser anpassas till människors förutsättningar så att så många som möjligt kan arbeta. Många konsulter arbetar med likartade frågor och har samma specialistkompetens som finns inom fhv. Det unika med fhv är det multidisciplinära arbetssättet med kombinationen av olika professioner och samarbetet dem emellan. Detta gör att fhv kan förstå och bidra till att lösa multifaktoriella problem som inte har enkla lösningar utan bygger på en kombination av individ- och arbetsplatsåtgärder. Arbetsmiljöproblem har ofta just den karaktären. räcker det med ändrad teknik eller nya rutiner, men ofta krävs flera olika samverkande insatser för att uppnå långsiktigt hållbara och effektiva lösningar. Här finns en unik kompetens som andra konsulter sällan kan erbjuda. Forskning om effekter av företagshälsovård Det finns många exempel på hur fhv bidrar till nytta för företag och organisationer, anställda och samhället. Men fhv är inte en enhetlig aktivitet utan arbetssätt och insatser varierar. Vilka effekterna blir beror på vilka insatser som görs och omfattningen av dem. Det går därför knappast att studera och visa på effekter av fhv och sådan forskning saknas i stort sett helt. En avslutad studie, visar dock att fhv bidrar bäst om arbetet bygger på en kontinuerlig dialog och samarbete mellan kunden och fhv och om fhv arbetar verksamhetsnära med identifiering av risker eller utveckling av åtgärder (et al ). Att få kunden att köpa bra företagshälsovård fhv arbetar på en marknad där kunderna avgör vilka tjänster de vill köpa. Kunderna är företag och organisationer med mycket varierade förutsättningar. En del är stora, andra är små. En del är vinstdrivna, andra har ett uppdrag att tjäna medborgarna eller att verka för ett ideellt ändamål. En del driver verksamheter som innebär stora fysiska arbetsmiljörisker medan andra har en verksamhet där den största belastningen i arbetsmiljön handlar om eventuella brister i arbetsorganisationen eller relationer till kollegor och chefer. har inte alla kunder så god insikt i vad fhv kan bistå med. Kanske har de inte heller någon tydlig bild av vad som skulle kunna förbättras i den egna arbetsmiljön eller hur det kan göras. Utmaningen är att i samarbete med kunden identifiera kundens behov, även om kunden inte alltid är medveten om de brister som finns i den egna arbetsmiljön och inte har insikt om vad fhv skulle kunna bidra med. Att bygga kundrelationer och tillit För att fhv ska kunna bidra till en god arbetsmiljö, måste den släppas in på arbetsplatserna. fhv behöver vara delaktig i diskussioner om utformning av produktions- och verksamhetsprocesser och arbetets organisation. För kunden är det inte alltid självklart att utomstående släpps in för att diskutera och kanske ifrågasätta deras verksamhet och organisation. För att företaget ska tillåta detta måste de känna tillit till den aktör som släpps in. Det innebär att fhv behöver ha god kompetens och kunskap om sådant som är till nytta för företaget. Det krävs också god förmåga att lyssna till företagets behov och förutsättningar och att inte försöka driva igenom vad företaget uppfattar som orealistiska förslag. fhv ska dessutom kunna arbeta på ett sätt som inte skapar konflikter, problem eller orealistiska förväntningar i organisationen. Kundens tillit byggs upp genom möten, samtal och samarbeten. Tillit växer genom goda erfarenheter av samarbete men raseras lätt genom dåliga erfarenheter. Utmaningen är att med varje kund bygga en relation och växande tillit, som grund för det samarbete som krävs för att tillsammans skapa goda arbetsmiljöer och ta tillvara medarbetarnas arbetsförmåga. Att arbeta med ett organisationsperspektiv Många som arbetar inom fhv har en grundutbildning som fokuserar på individen. Inom fhv-utbildningarna kompletteras detta fokus med ett organisations- och arbetsplatsperspektiv. Men många kunder tror att fhv främst arbetar med hälso- och sjukvård ur ett patientperspektiv. För att fhv ska klara sin uppgift att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa behöver individperspektivet utvidgas. All personal inom fhv behöver kunna se sambanden mellan arbetsrelaterade besvär hos en individ och arbetsmiljön i sin helhet på företaget. Kanske krävs insatser för att inte flera ska drabbas av likartade problem. fhv ska också kunna använda och utveckla metoder för att analysera, sammanställa och återrapportera observationer och erfarenheter även på organisationsnivå. Man ska förstå hur organisationer fungerar samt vilka drivkrafter som finns och kunna bidra till att organisationer utvecklar egen arbetsmiljökompetens. Utmaningen är att kombinera ett individperspektiv med ett organisationsperspektiv och få företag och organisationer att förstå att detta är fhv:s uppgift. Att kunna bidra till god arbetsmiljö i många olika branscher Många arbetsmiljöproblem är kopplade till speciella branschförutsättningar, exempelvis maskiner och processer inom gjuterier eller de särskilda förutsättningar som gäller inom vården när man arbetar i någon annans hem. För att fhv ska kunna bidra till god arbetsmiljö i alla företag räcker det inte med allmänna kunskaper om arbetsmiljö. Man måste dessutom känna till risker i olika verksamheter och helst också hur riskerna kan minskas. Kunderna förväntar sig att få hjälp med sin arbetsmiljö, oavsett vilken bransch de tillhör. Utmaningen är att utveckla metoder för att skaffa och ha tillgång till kunskap om arbetsmiljön i olika branscher. Det är dock svårt att bli expert på alla branscher som är representerade bland kunderna. Inom företagshälsovården behöver man utveckla en strategi och metoder för att ha tillgång till den kunskap som kunderna förväntar sig. (2000): Production economics analysis of investment initiated to improve working environment, Applied Ergonomics, vol 31, s 1–7. (2010): Arbetsskador 2009. Arbetsmiljöstatistik Rapport 2010:1. , , , , . (2006): Arbetsmiljöarbete och effekter en kunskapsöversikt. Arbete och Hälsa 2006:17. Vad kostar olika sjukdomar i sjukförsäkringen? (2011): Vägar till framgångsrik företagshälsovård. Bilaga 1 i Kadefors R (2007): Behov av och möjligheter till ett utsträckt arbetsliv för den äldre arbetskraften. Rapport till regeringen. 2 Företagshälsovården i går, , Ursprunget till svensk företagshälsovård brukar förläggas till gruvdriften för århundraden sedan i bland annat där gruvdrängarna slet under vedervärdiga förhållanden. Redan där fanns starten till nutidens arbetsgivaransvar för arbetsmiljö, hälsa och säkerhet. Syftet var säkerligen dubbelt. Ägarna ville kunna hålla driften i gång . För att klara det måste arbetarna så mycket det var möjligt skyddas mot olyckor och skadorna efter de olyckor som oundvikligen skedde måste åtgärdas. Inom krigsmakten fanns också en organisation för att ge vård åt skadade. Det var fältskärerna och deras medhjälpare som hade till uppgift att om möjligt återställa skadade soldater i stridbart skick igen. Gick inte det skulle de sårade åtminstone ihop så pass att de kunde ta sig från slagfältet levande och kanske påbörja den långa vägen hem. En betydelsefull person i sammanhanget är den italienske läkaren som har gått till historien som Arbetsmedicinens fader. Ramazzini var verksam i staden i i slutet av 1600- talet och . Året före sin död gav han ut boken sjukdomar byggd på många års erfarenhet som läkare för människor i alla samhällsklasser. Han såg sambandet mellan arbete och hälsa och menade att en läkare måste skaffa sig kunskap om en patients arbetsförhållanden för att kunna ställa diagnos och föreslå bot. Han skrev själv så här om sin bok: Meningen med denna bok är inte att göra stora utredningar om olika sjukdomar eller att i detalj beskriva behandling eller ge recept på alla botemedel. Min önskan är att ge praktiserande läkare råd som kan hjälpa dem att behandla dessa arbetare mera framgångsrikt. Många av de yrken med risk för åtföljande sjukdomar han beskrev kan framstå högst främmande för vår tid, som när han målar ut riskerna för ammor, likbärare, stärkelsearbetare, , yrkesvalkare och saltarbetare. Men många av hans slutsatser och förslag till åtgärder har fortfarande relevans. Till exempel när han ordinerar arbetsväxling och kroppsrörelser Företagshälsovården i går, , mot tunga arbeten och felaktiga arbetsställningar och att kemiska föroreningar skulle undvikas genom andningsskydd, ventilation eller genom att vända bort huvudet. Ramazzinis bok översattes och spreds till flera länder och användes som lärobok i medicin. Till kom den tack vare som lät översatta och sprida den. Linnélärjungen och hovläkaren blev så inspirerad av Ramazzinis bok att han skrev en egen bok på samma tema om yrken och yrkessjukdomar. I sitt arbete som hovläkare skötte han inte bara de kungligas hälsa utan var också läkare för anställda och mötte på så vis många yrkeskategorier. Från industriläkare till företagshälsovård I takt med brukssamhällenas framväxt och med den tilltagande industrialiseringen började krav resas på arbetsmiljön och på tillgång till läkare och sjukvård i anslutning till arbetsplatserna. Det kom olika rapporter om arbetsrelaterade sjukdomar och skador och 1889 antog lagen om yrkesfara som trädde i kraft . startade den nyinrättade yrkesinspektionen sin verksamhet i tre distrikt. Drygt två decennier senare kom lag om arbetarskydd och inrättades en särskild yrkesinspektion för kvinnors och barns arbete. Den medicinska insatsen som lagen anbefallde gällde främst läkarkontroller och första hjälpen. lag innehöll bestämmelser om beredskap för eventuella Företagshälsovården i går, , Besök i ankarsmedja, 1732–1816, . olycksfall och om anordningar som kunde anses erforderliga med hänsyn till arbetets beskaffenhet. Allt fler industrier skaffade sig egna industriläkare som arbetade tillsammans med en sjuksköterska. Många företag som inte ville anställa egna läkare anlitade en privatläkare eller tjänsteläkare . De kal - lades även anvisningsläkare och systemet levde kvar länge inom statliga myndigheter och privata företag. En faktor som bidrog till utvecklingen av företagshälsovården var Den svenska modellen, det samarbete mellan arbetsmarknadens parter som grundlades med 1938. följdes det av ett avtal mellan SAF och LO om Allmänna regler för den lokala säkerhetstjänstens organisation. trädde arbetarskyddslagen och arbetarskyddskungörelsen i kraft. Den tekniska skyddsverksamheten och den medicinska vården på företagen arbetade åtskilda långt in . började man samarbeta organiserat och de första företagshälsorna som inrättades hade förutom läkare och sjuksköterska även en skyddsingenjör i personalen. Detta arbete och samarbetet med skyddskommittéer, skyddsombud och andra som arbetade med skyddsfrågor och olycksfall lade grunden till Företagshälsovården i går, , den moderna företagshälsovården. Stegvis breddades synen på vad som är bra arbetsförhållanden och god arbetsmiljö. Att bekämpa fysiska arbetsmiljörisker, exponering för farliga ämnen och olycksfall kompletterades med insatser för att minska riskerna i tungt och ensidigt arbete men också organisatoriska åtgärder uppmärksammades mer och mer. I ett välfärdssamhälle räcker det inte att arbetet är riskfritt. Arbetet ska dessutom vara engagerande och utvecklande och varje anställd ska känna sig delaktig i verksamheten. Ledarskapet har blivit viktigt för arbetsmiljön. Men länge drevs företagshälsovården mest på arbetsgivarens villkor. Först började parterna på allvar arbeta för att företagshälsovård skulle vara en obunden, utredande och rådgivande resurs och att parterna i samverkan skulle formulera uppdraget. Den moderna företagshälsovården tog form med teknisk, medicinsk, psykosocial och ergonomisk kompetens och man började alltmer lägga tonvikten på förebyggande arbete i stället för på efterinsatser. Det psykosociala perspektivet med arbetsorganisatoriska aspekter på arbetsmiljö och hälsa fick större betydelse och beteendevetarna blev allt fler i branschen. Även ergonomin blev viktigare. Parternas ökade engagemang ledde till en stor utbyggnad av fhv inte minst . Det tillkom allt fler inbyggda fhv-enheter på stora industrier och företag och det startades branschhälsor där den första var Bygghälsan. utgick dessutom statsbidrag. Det hade börjat som en ersättning för sjukvårdande insatser som 1986 övergick till ett schablonbidrag som avskaffades . Schablonbidraget gick till alla fhv som höll måttet för den granskning som gjordes av yrkesinspektionsnämnderna och registrerades på som samlade in uppgifter och publicerade förteckningar över godkända fhv. Där fanns till exempel uppgifter om omsättning, antal anställda och antal kunder. Orsakerna var flera. Branschen drabbades av en nedgång orsakad av att statsbidragen drogs in och arbetsgivarna sade upp det centrala arbetsmiljöavtalet som slutits och som bland annat innebar att arbetsgivarna skulle tillhandahålla företagshälsovård. I stället för det centrala avtalet rekommenderades branscherna att teckna egna avtal. Många storföretag ville dessutom ha större flexibilitet när det gällde hur deras företagshälsovård skulle utformas. Företagshälsovården i går, , drabbades landet av ekonomisk kris med lågkonjunktur och växande arbetslöshet. Den ekonomiska svackan och sysselsättningen hamnade i fokus och sådant som arbetsmiljö och företagshälsovård blev lågt prioriterat. Sammantaget ledde detta till stora förändringar i fhv:s verksamhet. Många enheter lades ned och de som blev kvar blev allt mer beroende av marknaden. Fackens inflytande på vad fhv skulle leverera minskade och i stället avgjorde arbetsgivaren vad fhv eventuellt skulle anlitas för. Många valde det enklaste alternativet med hälsokontroller och friskvårdsinsatser. Flera branschavtal slöts när det centrala avtalet upphört att gälla. Byggbranschen var först ut med branschavtal följd av bland annat kraftverksområdet, kylbranschen och VVS-branschen. Även de offentliganställda i stat, kommun och landsting fick avtal. Men antalet anställda som hade tillgång till fhv minskade. beräknades av alla anställda ha tillgång till fhv. var siffran nere i , 2001 var den kring och enligt /senaste arbetsmiljöundersökning (2009) hade den sjunkit till . Det finns ingen heltäckande, löpande statistik över svensk fhv, dess omfattning, utbredning, antal anställda, omsättning osv. Det går ändå att få fram en bild av hur verksamheten ser ut med hjälp av siffror från olika håll. Ett bidrag till bilden kan man få dels genom de årliga enkäter som branschföreningen () låter göra, dels med hjälp av medlemsuppgifter från de yrkesföreningar som de flesta anställda inom fhv är medlemmar i. Vidare gör regelbundet arbetsmiljöundersökningar som ligger till grund för statistik bland annat om anställdas tillgång till fhv. Enligt de senaste uppgifterna från FSF finns i branschen omkring 200 företag med tillsammans cirka 500 enheter. En femtedel av de 200 är inbyggda och alltså en del av ett företags verksamhet. Omkring 170 är medlemmar i och sett till antalet anställda täcker föreningen därmed in av branschen. minskar successivt på grund av uppköp och omstruktureringar. Tillgången till företagshälsovård varierar stort mellan branscher och mellan företag av olika storlek. Anslutningen är högst i statliga sektorn och i storföretag. Cirka en miljon anställda saknar fhv och av dessa arbetar 750 000 i företag med mindre än 50 anställda. Skillnaden är också stor vad gäller typen av upphandlade tjänster. Många företag nöjer sig med att köpa in regelbundna hälsokontroller. Företagshälsovården i går, , Företag och organisationer investerar i genomsnitt per anställd och år i fhv-tjänster. låg branschens omsättning på . var det en liten nedgång jämfört med vilket troligen kan tillskrivas den ekonomiska krisen –2009. Cirka 4 500 personer är anställda inom fhv-branschen, ytterligare ett stort antal arbetar som underleverantörer och konsulter. Den största yrkesgruppen är företagssköterskorna som utgör nästan en tredjedel av de 4 500. Därefter kommer i fallande antal beteendevetare, läkare och ergonomer, arbetsmiljöingenjörer och hälsovetare samt gruppen administratörer och övriga. , som är vd för , tycker det finns flera skäl att se ljust på svensk företagshälsovårds framtida utveckling. Han tycker det är positivt att allt fler företag inser vikten av att personalen är frisk och arbetsför. I dagens arbetsliv blir de äldre allt fler medan de yngre kommer ut allt senare i arbetslivet. Då behövs många som kan och vill fortsätta arbeta men för att de ska arbeta effektivt behövs goda arbetsförhållanden. Då behövs också fhv. Han tror att de nya akademiska utbildningarna med inriktning fhv kommer att vara bra för branschen. Men orosmoln finns också. Den hotande bristen på företagsläkare kan vålla problem . Bland annat eftersom många företagsläkare redan uppnått eller närmar sig pensionsåldern och det har blivit ett glapp i examinationen under den pågående omdaningen av utbildningen. Antalet arbetsmiljöingenjörer minskar inom fhv men det beror delvis på att många av dem söker sig till företag som efterfrågar deras specifika kompetens, säger . Det behöver dock inte vara negativt för då finns förhoppningsvis sakkunskapen där den behövs. Ett annat problem är åldersbilden. Så som villkoren för utbildningen sett ut har det inneburit att de flesta kommit in i branschen ganska sent i yrkeslivet. Förvisso är kunskap och erfarenheter viktiga konstaterar han. Men det vore ändå bra med större spridning i ålder bland de anställda och det kan förhoppningsvis de nya utbildningarna leda till. Men huvudintrycket är positivt, anser . Den demografiska utvecklingen leder till att färre ska försörja fler. Det gör att kraven ökar på säkra arbetsplatser och goda arbetsförhållanden. Här kan fhv vara en central aktör som bidrar till bättre hälsa och arbetsförmåga för individen och till ökad produktivitet för företagen. Företagshälsovården i går, , Den lagtext som reglerar företagshälsovården i finns i arbetsmiljölagens tredje kapitel: Arbetsgivaren skall svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. (AML kap 3 § 2b). Lagtexten ger ett tolkningsutrymme kring vad arbetsförhållandena kräver i form av företagshälsovård. Både arbetsgivare och arbetstagare, har tolkningsrätt. Lagen har också en definition av företagshälsovård: Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete AFS 2001:1 är föreskrifter om hur man på arbetsplatsen ska arbeta med arbetsmiljön i det dagliga arbetet och om hur man ska bedriva det systematiska arbetsmiljöarbete som krävs för att uppfylla arbetsgivarens lagfästa ansvar för arbetsmiljön. Föreskrifternas § 12 handlar om företagshälsovård och utgår från lagens definition. föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet I föreskriften AFS 2005:06 regleras bland annat kompetensen för den som utför medicinska kontroller. Europeiska Rådets direktiv /391/EEG gäller åtgärder för att främja och förbättra arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. Där finns inga specifika krav på tillgången till företagshälsovård men paragraferna 5 och 7 tar upp arbetsgivarens ansvar för en säker arbetsmiljö och för skydds- och förebyggande åtgärder. Arbetsgivaren ska organisera sådan verksamhet med lämplig egen personal och om sådan inte finns ska sakkunnig hjälp Företagshälsovården i går, , De som anlitas ska ha tillräckliga kunskaper och tillräckliga professionella och personella resurser. (Delar av direktivet är överförda i föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete. () arbete antog 1996 en global strategi där det övergripande målet för tillgången till företagshälsovård kan sammanfattas som Occupational health for all. Enligt strategin är företagshälsovård och hälsosamma arbetsmiljöer viktiga för arbetstagarna, för företagens ekonomi och samhällsekonomiskt. Tydliga krav ställs på att alla medlemsstater ska utforma nationella folkhälsoprogram och företagshälsovården ska omfatta hela den arbetande befolkningen oavsett arbetsplats, arbetsgivare och anställningsform. () antog 1985 en konvention med tillhörande rekommendation om företagshälsovård. Företagshälsovårdstjänster definieras som huvudsakligen förebyggande, med ansvar för rådgivning om hur en säker och hälsosam arbetsmiljö ska byggas upp och vidmakthållas. ratificerade både konventionen och rekommendationen året därpå. Länderna som undertecknat har åtagit sig att successivt bygga ut företagshälsovården för alla arbetstagare. slöt LO och SAF ett avtal om Allmänna regler för den lokala säkerhetstjänstens organisation (PTK kom in senare). Avtalet upphörde att gälla 1992. finns ett antal branschavtal och avtal om företagshälsovård för alla statligt anställda och för anställda i kommuner och landsting. ansvarade i företagshälsovård. När institutet lades ned fick en kommitté i uppdrag av regeringen att se över utbildningarna och ge förslag på hur de skulle se ut . Kommittén föreslog i sitt betänkande en kunskaps- och forsk- Företagshälsovården i går, , ningssatsning som resulterade i att utbildningarna för fhv:s olika professioner, förutom specialistutbildning av läkare, flyttades till universitets- och högskolesystemet och lyftes till magister- och masternivå. Det tidigare kravet på anställning inom företagshälsovården för att få gå utbildning avskaffades. Forskningssatsningen har bland annat resulterat i en professur i företagshälsovård. finns magister- och masterprogram med inriktning arbete, hälsa och företagshälsovård vid , vid () i samarbete med () samt vid . Vid finns ett företagssköterskeprogram. För läkare som vill ha specialistkompetens inom området företagshälsovård gäller utbildning till specialist i Arbets- och miljömedicin. De nya högskoleprogrammen och det nya forskningsstödet är en del av regeringens mångmiljardsatsning på företagshälsovård, och ses som en långsiktig och kvalitetshöjande förstärkning av företagshälsovårdens kunskapsområde. Trots olikheterna mellan EU:s medlemsländer finns en gemensam syn på vikten av god arbetsmiljö, goda arbetsvillkor och tillgång till företagshälsovård. Grunden till vad man skulle kunna kalla en EU-strategi på Företagshälsovården i går, , detta område lades 1957 i . har unionen antagit ett 20-tal direktiv kring arbetshälsa och förhållandena på arbetsplatsen. 1989 antogs ramdirektivet om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet.