sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Av 7 kap. 2 § framgår att en medlem som har uteslutits ur föreningen genast förlorar rätten att närvara vid föreningsstämman och delta i beslut i fören- ingens angelägenheter. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 3 kap. 5 § i den nuvar- ande föreningslagen. I andra stycket anges två situationer då medlemmen har en ovill- korlig rätt att gå ur föreningen vid det räkenskapsårsskifte som in- faller näst efter uppsägningen. Så är – i enlighet med gällande rätt – fallet vid vissa slag av stadgeändringar (se 4 kap. 8 § första stycket 2) och vid beslut om fusion (se 17 kap. 28 §), om den utträdande medlemmen har motsatt sig besluten. I den motsvarande paragrafen i den nuvarande lagen finns en materiell bestämmelse om att en medlem som har uteslutits ur fören- ingen förlorar sin rätt att delta i överläggningar och beslut. I förslaget har denna bestämmelse placerats i 7 kap. 2 §. I denna paragrafs tredje stycke har endast tagits in en erinran om detta. Skyldighet att föra medlemsförteckning 6 kap. 1 § Styrelsen ska föra en medlemsförteckning. Ändamålet med förteckningen är att ge föreningen, medlemmarna och andra underlag för att bedöma vilka som är medlemmar i föreningen. Paragrafen innehåller vissa allmänna bestämmelser om medlemsför- teckningen. Av paragrafens första stycke framgår att det är styrelsen som ansvarar för att det förs en medlemsförteckning. Detta ansvar är straffsanktionerat (se 23 kap. 1 §). Det är givetvis inte nödvändigt att alla styrelseledamöter medverkar till varje åtgärd som avser medlemsförteckningen. Det räcker att styrelsen uppdrar åt någon – inom eller utanför styrelsekretsen – att sköta medlemsförteck- ningen på föreskrivet sätt och sedan återkommande kontrollerar att uppdraget fullgörs. Förandet av medlemsförteckningen utgör en del av föreningens förvaltning. För att understryka vikten av att denna uppgift fullgörs och kontrolleras har det i lagen tagits in en särskild bestämmelse om att, i förekommande fall, föreningens revisor eller lekmannarevisor ska kontrollera att styrelsen fullgör sitt ansvar i denna del på ett tillfredsställande sätt (se 9 kap. 38 § 5 och 10 kap. 14 § tredje stycket). – Om föreningen går i likvidation, över- går styrelsens ansvar för medlemsförteckningen på likvidatorn (jfr 18 kap. 20 §). Skyldigheten att föra en medlemsförteckning innefattar också en skyldighet att bevara förteckningen jämte sådana äldre uppgifter som avses i 6 kap. 6 § andra och tredje styckena. I paragrafens andra stycke anges ändamålet med medlemsför- teckningen, nämligen att ge föreningen, medlemmarna och andra underlag för att bedöma vilka som är medlemmar i föreningen. Det angivna ändamålet får betydelse vid tillämpningen av bestämmel- serna i lagen (1998:204) om behandling av personuppgifter (person- uppgiftslagen; jfr 6 kap. 7 §). Personuppgifter får sålunda tillföras medlemsförteckningen enbart om det är förenligt med detta ända- mål (jfr 9 § första stycket c personuppgiftslagen). De personuppgifter som har tillförts medlemsförteckningen får därefter inte användas för något ändamål som är oförenligt med det i lagen angivna ända- målet. I den paragraf i aktiebolagslagen som reglerar ändamålet med aktieboken anges ytterligare ett ändamål (ligga till grund för utövandet av aktieägarnas rättigheter i bolaget). Något motsvar- ande ändamål har inte tagits med i förslaget. Det sammanhänger med att införandet av en ny medlem i medlemsförteckningen inte, till skillnad från vad som gäller för införande av ny aktieägare i aktieboken, är en förutsättning för att medlemmen ska kunna ut- öva rättigheter i föreningen. 6 kap. 2 § Medlemsförteckningen ska föras med automatiserad behandling, i bunden bok eller i ett betryggande lösblads- eller kortsystem. Paragrafen överensstämmer i sak med 3 kap. 6 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 91 f.). 6 kap. 3 § Medlemsförteckningen ska innehålla uppgift om 1.varje medlems namn och personnummer, organisationsnummer eller annat identifieringsnummer samt postadress, 2.tidpunkten för medlemmens inträde i föreningen, 3.beloppet av den obligatoriska insats som medlemmen är skyldig att delta 4.det sammanlagda beloppet av inbetalda och tillgodoförda medlems- insatser enligt den senast fastställda balansräkningen, 5.summorna av de insatsbelopp som efter utgången av det räkenskapsår som balansräkningen avser har återbetalats eller högst ska återbetalas enligt 11 kap. 11, 16 och 17 §§, och 6.tiden för de återbetalningar som avses i 5. I förekommande fall ska det anges om medlemmen är en investerande medlem enligt bestämmelserna i 2 kap. 7 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad medlemsförteckningen ska innehålla. Det finns ingenting som hindrar att det i medlems- förteckningen tas in andra relevanta uppgifter, t.ex. om uppsägnings- dag, avgångsdag och överlåtelse av andelar. Införandet av sådana ytterligare uppgifter måste dock vara förenligt med det i 6 kap. 1 § angivna ändamålet med medlemsförteckningen (jfr kommentaren till 6 kap. 1 §). Bestämmelserna i paragrafens första stycke överensstämmer nära med de bestämmelser som finns i 3 kap. 6 § första stycket i den nuvarande föreningslagen. I punkten 1 har dock tillfogats ett krav på att medlemmens personnummer, organisationsnummer eller annat identifieringsnummer ska anges. Den frågan har behandlats i av- snitt 9.8.2. Med annat identifieringsnummer avses t.ex. födelse- datum för den som saknar svenskt personnummer. Punkten 2 – som innebär att det i förteckningen ska anges när medlemmen trädde in i föreningen – är ny och syftar till att klargöra när med- lemmen förvärvar de rättigheter och skyldigheter som följer med medlemskapet. I den nuvarande lagen sägs att medlemsförteck- ningen ska innehålla uppgift om det antal medlemsinsatser med vilket [medlemmen] deltar i föreningen. Innebörden i detta har ansetts oklar och i punkten 3 i förslaget sägs därför i stället att medlemsförteckningen ska innehålla uppgift om beloppet av den obligatoriska insats som medlemmen är skyldig att delta med, dvs. medlemmens insatsskyldighet, bestämd i en monetär enhet (be- träffande begreppet obligatorisk insats, se 1 kap. 4 §). I vilken ut- sträckning den enskilda medlemmen har fullgjort denna insats- skyldighet behöver inte anges; detta får antas framgå av fören- ingens räkenskapsmaterial. Däremot måste, enligt punkten 4, med- lemsförteckningen innehålla uppgift om det sammanlagda beloppet av inbetalda och tillgodoförda medlemsinsatser enligt den senast fastställda balansräkningen (beträffande begreppet medlemsinsatser, se 1 kap. 4 §). Lämpligen bör det därvid göras en uppdelning på dels erlagda obligatoriska insatser, dels överinsatser, dels emissions- Vidare ska medlemsförteckningen, enligt punkten 5, inne- hålla uppgift om summorna av de medlemsinsatser som har åter- betalats eller ska återbetalas enligt 11 kap. 11, 16 eller 17 § efter utgången av det räkenskapsår som den senast fastställda balansräk- ningen hänför sig till. Också tidpunkten för sådana återbetalningar ska, enligt punkten 6, anges. Av andra stycket framgår att det i medlemsförteckningen ska an- ges om en medlem är en investerande medlem. Frågan har behand- lats i avsnitt 6.5.2. Upprättande och förande av medlemsförteckningen 6 kap. 4 § Medlemsförteckningen ska upprättas så snart föreningen har bildats. När en ny medlem har gått in i föreningen, ska uppgifter enligt 3 § första stycket 1–3 utan dröjsmål antecknas i medlemsförteckningen. Om en medlem eller någon annan behörig person anmäler att ett för- hållande som har angetts i medlemsförteckningen har ändrats, ska ändringen utan dröjsmål antecknas i förteckningen. Vid en medlems avgång, ska också tidpunkten för avgången antecknas. Paragrafen, som saknar direkt motsvarighet i den nuvarande fören- ingslagen, innehåller bestämmelser om upprättande och förande av medlemsförteckningen. Den har viss motsvarighet i bestämmel- serna om upprättande och förande av aktiebok i 5 kap. 8 och 9 §§ aktiebolagslagen. Enligt paragrafens första stycke ska medlemsförteckningen upprättas så snart föreningen har bildats, dvs. när alla åtgärder som anges i 3 kap. 2 § har vidtagits. Enligt andra stycket ska medlemsförteckningen fortlöpande komp- letteras med uppgift om nya medlemmar. Kompletteringarna ska göras utan dröjsmål. Det innebär att det finns ett visst utrymme för att avvakta med kompletteringen, dock inte mer än några var- dagar från den nya medlemmens inträde i föreningen. Det är alltså inte möjligt att uppdatera medlemsförteckningen endast vid vissa återkommande tillfällen. Tredje stycket innehåller bestämmelser om ändringar i sådana för- hållanden som har angetts i medlemsförteckningen. Det kan vara fråga om att en medlem har gått ur föreningen men det kan också gälla byte av en medlems efternamn eller postadress. Också föränd- ringar i insatsbelopp måste antecknas. Ändringar ska göras efter an- mälan av medlemmen eller annan behörig person. Med annan be- hörig person avses i första hand företrädare för medlemmen. Vissa slag av förändringar är emellertid sådana att de bör föranleda änd- ringar i medlemsförteckningen redan efter anmälan från någon funktionär inom föreningen, t.ex. omräkningar av insatser. Änd- ringarna ska även i dessa fall göras utan dröjsmål (se föregående stycke). Det är inte nödvändigt att i medlemsförteckningen anmärka när en medlem har sagt upp sig till utträde. När medlemmen väl har avgått ur föreningen, ska emellertid tidpunkten för avgången an- tecknas. 6 kap. 5 § Medlemsförteckningen ska hållas tillgänglig hos föreningen för alla som vill ta del av den. Om medlemsförteckningen förs med automatiserad behandling, ska fören- ingen ge var och en som begär det tillfälle att hos föreningen ta del av en aktuell utskrift eller annan aktuell framställning av förteckningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om medlemsförteckningens offentlighet. I första stycket, som i sak överensstämmer med 3 kap. 6 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen, föreskrivs att medlemsför- teckningen ska hållas tillgänglig hos föreningen för alla som vill ta del av den, dvs. förteckningen ska vara offentlig. Att medlems- förteckningen ska hållas tillgänglig hos föreningen innebär att den normalt ska finnas tillgänglig i föreningens lokaler i den kom- mun där föreningens styrelse ska ha sitt säte. Om föreningens huvudkontor ligger på annan plats i och denna är minst lika tillgänglig för den stora allmänheten som sätesorten, kan det emeller- tid räcka att förteckningen hålls tillgänglig där. I andra stycket har klargjorts hur medlemsförteckningen ska till- handahållas för det fall att den förs med automatiserad behandling. Föreningen är då skyldig att ge var och en som begär det tillfälle att hos föreningen ta del av en aktuell utskrift eller av annan aktuell framställning av förteckningen. Kravet på tillhandahållande av fram- ställning är uppfyllt om den som vill se medlemsförteckningen ges tillfälle att ta del av denna på en bildskärm. Föreningen avgör själv om den vill låta den som vill se medlemsförteckningen ta del av den på detta sätt eller på något annat sätt (t.ex. genom att tillhandahålla en utskrift). Tillhandahållandet ska ske avgiftsfritt. En förening som erbjuder den som vill ta del av medlemsförteckningen att göra detta på en bildskärm kan dock, om den som en serviceåtgärd även till- handahåller sökanden en utskrift, ta betalt för denna service. Kravet på att framställningen eller utskriften ska vara aktuell innebär att den ska avse medlemsförteckningen sådan den ser ut då begäran om att få ta del av den görs. Gamla förteckningar (se 6 kap. 6 § andra stycket) och borttagna uppgifter (se tredje stycket i samma paragraf) behöver inte tillhandahållas. Bestämmelserna om tillhandahållande av medlemsförteckningen är straffsanktionerade (se 23 kap. 1 §). 6 kap. 6 § Medlemsförteckningen ska bevaras så länge föreningen består och under efter föreningens upplösning. Om medlemsförteckningen förs i vanlig läsbar form, ska den bevaras i sin ursprungliga form. till att föra förteckningen med hjälp av automatiserad behandling, ska den gamla förteckningen bevaras under därefter. Om medlemsförteckningen förs med automatiserad behandling, ska upp- gifter som har tagits bort ur förteckningen bevaras . Uppgifterna får bevaras i vanlig läsbar form eller i annan form som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas enbart med tekniskt hjälpmedel. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen, innehåller bestämmelser om bevarande av medlemsförteck- ningen. Liknande bestämmelser finns i 5 kap. 3 § aktiebolagslagen. Huvudregeln är att medlemsförteckningen ska bevaras så länge för- eningen består och även efter föreningens upplösning. Om medlemsförteckningen förs med automatiserad behandling, gäller det- samma de uppgifter som tas bort ur förteckningen (t.ex. uppgifter om avgångna medlemmar). När det gäller bevarande efter förening- ens upplösning avviker dock förslaget från regleringen i aktie- bolagslagen. Enligt aktiebolagslagen ska medlemsförteckningen bevaras efter aktiebolagets upplösning. Det har ansetts att ett sådant krav i praktiken kan vara svårt att upprätthålla, i synner- het i föreningar som upplöses genom s.k. förenklad upplösning. Förslaget innebär därför att medlemsförteckningen inte behöver bevaras efter föreningens upplösning. skäl har bevarandetiden för uppgifter som har tagits bort från dator- baserade medlemsförteckningar satts till från borttagandet. Frågorna har behandlats i avsnitt 9.8.3. 6 kap. 7 § I fråga om behandling av personuppgifter i en medlemsförteckning som förs med automatiserad behandling finns bestämmelser i personuppgiftslagen (1998:204). Föreningen är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som förandet av medlemsförteckningen innebär. Bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter i en medlemsförteckning och vid annan be- handling av personuppgifter enligt denna lag. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Mot- svarande bestämmelser finns i 5 kap. 4 § aktiebolagslagen. I första stycket har tagits in en upplysning om att personupp- giftslagen är tillämplig när medlemsförteckningen förs med auto- matiserad behandling. Stycket innehåller också en bestämmelse om vem som är personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen vid förandet av medlemsförteckningen. Av andra stycket framgår att bestämmelserna i personuppgifts- lagen om rättelse och skadestånd gäller även vid behandling av per- sonuppgifter enligt föreningslagen. De bestämmelser som avses finns i 28 och 48 §§ personuppgiftslagen. 6 kap. 8 § Varje medlem har rätt att på begäran och utan kostnad få en skriftlig uppgift av föreningen om sitt medlemskap och om de medlemsinsatser som han eller hon har betalt in eller tillgodoförts. Paragrafen överensstämmer i sak med 3 kap. 6 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. I lagtexten klargörs att föreningen inte kan ta ut någon avgift för utfärdandet av ett sådant bevis. Förslaget är inte avsett att ändra på medlemsbevisets rättsliga status. Detta utgör sålunda endast en bevishandling och är inte någon bärare av rättigheter. Utövande av medlemmarnas beslutanderätt i föreningen 7 kap. 1 § Föreningsmedlemmarna utövar sin rätt att besluta i föreningens angelägenhe- ter vid föreningsstämman. I föreningens stadgar får det bestämmas att medlemmarnas beslutanderätt vid föreningsstämman i alla eller vissa angelägenheter ska utövas av särskilt utsedda representanter (fullmäktige). Bestämmelser om fullmäktige finns i övrigt i 40–46 §§. Paragrafen överensstämmer i sak med utredningens förslag i SOU 2009:37 (se 7 kap. 1 § i det betänkandet). Rätt att delta vid föreningsstämma 7 kap. 2 § En medlem har rätt att närvara, yttra sig och rösta vid föreningsstämman, om inte annat anges i denna lag. I stadgarna får det bestämmas att en medlem som har sagt upp sig till ut- träde ur föreningen inte har rätt att delta i föreningsstämman. En medlem som har uteslutits ur föreningen förlorar sin rätt en- ligt första stycket. Paragrafen överensstämmer med utredningens förslag i SOU 2009:37 (se 7 kap. 2 § föreningslagen i det betänkandet). Utredningen har övervägt om lagen även bör innehålla en reg- lering av styrelseledamöters rätt att närvara och yttra sig på fören- ingsstämman. Bland annat mot bakgrund av att frågan inte är reg- lerad i aktiebolagslagen har utredningen dock avstått från att före- slå en sådan reglering. Såsom utredningen har uttalat i SOU 2009:37 (s. 254) följer det av allmänna associationsrättsliga principer att per- soner som utövar någon funktion på stämman, däribland styrelse- ledamöter, har rätt att närvara. Med denna närvarorätt följer också en rätt att yttra sig (se S. , Bolagsrätt, 1990, s. 251 ff, med hänvisning till E. Werlauff, Generalforsamling og beslutning. En aktieretlig studie i generalforsamlingsbeslutningers indhold, tilblivelse og anfægtelse, 1983). 7 kap. 3 § Varje medlem har en röst, om inte annat har bestämts i stadgarna. I stadgarna får det bestämmas att en medlem får utöva sin rösträtt bara om vissa angivna villkor är uppfyllda. Om de investerande medlemmar som deltar i en omröstning disponerar över mer än en tredjedel av det sammanlagda antalet röster som avges vid omröstningen, ska värdet av deras röster sättas ner så att det sammanlagt upp- går till hälften av det sammanlagda antalet övriga avgivna röster. Om om- röstningen gäller ett beslut som kräver stöd av en viss andel av de röstande, ska resultatet av omröstningen jämkas på motsvarande sätt. Paragrafens första och andra stycken motsvarar 7 kap. 3 § förenings- lagen i utredningens förslag i SOU 2009:37. Utredningen har i avsnitt 9.8.1 diskuterat om det bör vara en förutsättning för att en medlem ska kunna rösta att han eller hon är införd i medlemsförteckningen men har kommit till slutsatsen att någon bestämmelse av denna innebörd inte bör tas in i lagen. Förslaget är emellertid inte avsett att uppställa några hinder mot att föreningen i sina stadgar bestämmer – med stöd av andra stycket i denna paragraf – att endast den som på viss dag, i nära anslutning till stämman, är införd i medlemsförteckningen har rätt att rösta. Förslaget är inte heller avsett att hindra att föreningen i sina stadgar tar in bestämmelser om att den som vill närvara och rösta vid stämman ska ha anmält sig i förväg. Bestämmelser av detta slag kan ibland ha ett stort praktiskt värde för att styrelsen ska kunna upp- rätta förslag till röstlängd m.m. Tredje stycket innehåller en bestämmelse som syftar till att be- gränsa de investerande medlemmarnas inflytande vid förenings- stämman. De närmare övervägandena bakom bestämmelsen har redovisats i avsnitt 6.5.2. Bestämmelsen får betydelse om mer än en tredjedel av de avgivna rösterna härrör från investerande medlemmar. Värdet av de investerande medlemmarnas röster ska då sättas ner, så att det sammanlagda värdet av dessa röster uppgår till hälften av det sammanlagda antalet övriga röster. Bestämmelsen kan exempli- fieras enligt följande. Vid en föreningsstämma deltar 90 medlemmar. Av dessa är 45 verksamma medlemmar och 45 investerande medlemmar. Alla har lika rösträtt. Samtliga deltar i omröstningarna vid stämman. Av de 90 avgivna rösterna kommer därmed 45 att härröra från inve- sterande medlemmar. Värdet av dessa 45 röster ska då sättas ner till sammanlagt 22,5, vilket innebär att värdet av var och en av de in- vesterande medlemmarnas röster kommer att uppgå till 1/2. Samma förutsättningar gäller som i ex. 1, dock avstår 15 av de investerande medlemmarna från att rösta. Av de 75 avgivna rösterna kommer därmed 30 att härröra från investerande med- lemmar och 45 från verksamma medlemmar. Det sammanlagda värdet av de investerande medlemmarnas röster ska även i detta fall sättas ned till 22,5. Var och en av de röster som härrör från investerande medlemmar kommer därvid att ha ett röstvärde om ¾. Samma förutsättningar som i ex. 1, dock avstår 15 av de verksamma medlemmarna från att rösta. Av de 75 avgivna rösterna kommer därmed 45 att härröra från investerande medlemmar och 30 från verksamma medlemmar. Det sammanlagda värdet av de in- vesterande medlemmarnas röster ska i detta fall sättas ned till 15. Var och en av de röster som härrör från investerande medlemmar kommer till följd därav att ha ett röstvärde om 1/3. Samma förutsättningar som i ex. 1, dock har enligt stadgarna var och en av de investerande medlemmarna två röster. Vid stämman avges därför 135 röster, varav 90 härrör från investerande medlemmar. Det sammanlagda värdet av de investerande medlemmarnas röster ska, på samma sätt som i exempel 1 och 2, sättas ner till 22,5. Det innebär att var och en av de röster som härrör från investerande medlemmar kommer att ha ett röstvärde om ¼. I andra meningen behandlas den situationen då ett giltigt beslut förutsätter att viss andel av de röstande har ställt sig bakom be- slutet, t.ex. ett beslut om ändring av stadgarna. Det ska då göras en motsvarande jämkning av röstresultatet. Det kan illustreras med följande exempel. Vid en föreningsstämma deltar 90 medlemmar. Av dessa är 30 verksamma medlemmar och 60 investerande medlemmar. Alla tar del i omröstningen. Omröstning sker angående ett förslag till ändring av stadgarna och det fordras därför att två tredjedelar av de röstande ställer sig bakom beslutet. Samtliga investerande medlemmar röstar för förslaget medan förslaget bland de verksamma medlem- marna får stöd enbart av 10 medlemmar. I denna situation ska de 60 investerande medlemmarna anses som vore de enbart 15 (dvs. hälften av 30). Det innebär att enbart 10+15 av sammanlagt 45 röstande ska anses stöda förslaget och att detta därmed faller. 7 kap. 4 § En medlem som inte är personligen närvarande vid föreningsstämman får ut- öva sin rätt vid stämman genom ett ombud. Rätten att anlita ombud får be- gränsas genom bestämmelser i stadgarna. En medlem har dock alltid rätt att anlita sin make, sin sambo, en annan medlem eller en ställföreträdare för en annan medlem som ombud. Ombudet ska ha en skriftlig, daterad och av medlemmen undertecknad full- makt. En fullmakt gäller högst från utfärdandet. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 4 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 5 § Ett ombud får inte företräda fler än tre medlemmar, om inte annat har be- stämts i stadgarna. I stadgarna får det bestämmas att ett ombud får företräda endast en eller två medlemmar. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 5 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 6 § En medlem eller ett ombud får ha med sig ett biträde vid föreningsstämman. Biträdet får yttra sig vid föreningsstämman. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 6 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. Utomståendes närvaro vid föreningsstämma 7 kap. 7 § Föreningsstämman får besluta att den som inte är medlem ska ha rätt att när- vara eller på annat sätt följa förhandlingarna vid föreningsstämman. Ett sådant beslut är giltigt endast om det biträds av samtliga röstberättigade medlemmar som är närvarande vid föreningsstämman. I stadgarna får det bestämmas att den som inte är medlem ska ha rätt att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna vid föreningsstämman även om något beslut som anges i första stycket inte fattas. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 7 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 8 § från utgången av varje räkenskapsår ska medlemmarna hålla en ordinarie föreningsstämma där styrelsen ska lägga fram årsredovis- ningen samt, i förekommande fall, revisionsberättelsen och lekmannarevisorns granskningsrapport (årsstämma). I en moderförening som är skyldig att upprätta koncernredovisning ska styrelsen vid årsstämman även lägga fram koncernredovisningen och koncern- revisionsberättelsen. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 4 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 9 §