sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Gymnasial lärlingsutbildning - med fokus på kvalitet! – med fokus på kvalitet! Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning? Slutbetänkande av Nationella lärlingskommittén SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Omslag: Gestaltningsbyrån, . Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att främja den arbetsplatsförlagda utbildning som bedrivs med stöd av förord- ningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning. Vidare att utse tio ledamöter som företräder arbets- marknadens organisationer inom branscher som finns represente- rade i försöksverksamheten samt en ordförande och sekretariat åt kommittén. fastställdes kommitténs direktiv (dir. 2008:106, bilaga 1). Utbildningsministern förordnade dåvarande generaldirektör , som ordförande för kommittén. förordnades följande tio personer som ledamöter och representanter för arbetslivets parter och branscherna: , Kommuner och Landsting, , , , , , , , , , , , samt , . Fyra nya ledamöter har därefter tillkommit i kommittén, näm- ligen , Företagarna som genom beslut 2009- 05-18 ersatt . , , har genom beslut ersatt , Zenita , Kommuner och Landsting, har genom beslut ersatt samt , , som genom beslut har ersatt . Dåvarande enhetschefen förordnades som huvud- sekreterare och projektledaren som utredningssekreterare. har varit ett rådgivande organ till den för- söksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning, som startade höst- terminen 2008. Kommittén har haft till uppgift att främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten i syfte att påverka den framtida lärlingsutbildningens kvalitet och innehåll. Kommittén, som antog namnet , har under sitt tredje verksamhetsår haft nio sammanträden och genomfört en studieresa. har vidare anordnat två konferenser om gymnasial lärlingsutbildning och har deltagit vid konferenser i samband med Gymnasieskola 2011. har vidare via sin hemsida tillhandahållit stödmaterial till skolhuvudmän och företag. Kommittén har också haft samråd med samtliga branschorganisationer under utrednings- arbetet. Arbetet har skett i nära samarbete med myndigheterna på utbildningsområdet, och Skolinspektionen, som båda varit adjungerade till Kommitténs möten. Vidare har Kommittén haft nära samarbete med forskare och experter vid Lunds, och . Kommittén har också haft många direkt- kontakter med huvudmän och skolor samt inte minst med före- tag/arbetsplatser som deltar i försöksverksamheten. får härmed överlämna sitt slut- betänkande Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet – Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning (SOU 2011:72). Kommitténs uppdrag är därmed slutfört. , Zenita , , , , , , , , , Kommitténs uppdrag och arbetsformer ......................... Utgångspunkter för kommitténs arbete................................. Metoder och arbetssätt............................................................ Externa kontakter och samråd ................................................ Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011....... 2.1Riksdagens beslut om kvalitet i gymnasial 2.2 Uppdrag till ........................................................... 2.3Kommitténs studie om arbetsplatsers inställning till att ta emot gymnasiala lärlingar 2011........................................... Kommitténs bransch & yrkesnämndskontakter.................... 2.4.2 Genomförande, metod och arbetssätt......................... Erfarenheter från försöksverksamheten...................... Metod, urval m.m. ........................................................ 2.5.2 Kritiska frågor och förslag avseende lärlingsråden ..... Stödmaterial (hemsida m.m.) .................................................. 2.6.2 Kvalitetssäkrad lärlingsutbildning i handeln............... Arbetsplatsförlagt respektive skolförlagt lärande............. Lärlingsbegreppet och lärlingsliknande utbildningar............. 3.2Avgränsning mot arbetsplatsförlagt lärande (APU/APL).............................................................................. Lärande på arbetsplats, teori och praktik................................ Samverkan skola – arbetsliv......................................... 4.1Gymnasieskolans betydelse för samhällets Information och valprocess ..................................................... Samrådsorgan på nationell, regional och lokal nivå................ Branschsynpunkter på kvalitet och samverkan ...................... 2008/09–2010/11 ..................................................... Förordningen om försöksverksamheten ................................ Beslut om platser och lärlingsutbildningens omfattning....... organisation och funktion............................... Utbildningens uppläggning och styrdokumentens roll ....... Handledare och yrkeslärare ................................................... 5.5.3 Handledarintroduktion för alla företag som tar Behörighetskrav, antagning och urval................................... Elevens rätt och skolhuvudmannens skyldighet .................. Utbildningskontrakt, anställning och arbetsmiljö ............... 5.8.1 Avtal och överenskommelser under 5.9Statsbidragets användning 2010/2011 Företagens erfarenheter av försöksverksamheten ............... 6.1Regional samverkan mellan huvudmän och företag/branscher................................................................... Jämnare könsfördelningen inom lärlingsutbildningen. Behörighet för vidare studier ................................................ Lärlingsutbildning i andra former, gesällprov mm .............. Kompetensbrister inom yrkesutbildningen ......................... 7.1Möjligheter med Gymnasial lärlingsutbildning – en alternativ väg inom yrkesutbildningssystemet.................. System för säkring av kvalitet i lärlingsutbildning............... Statsbidragets användning och ersättningsfrågan ................ Fortsatt stöd till företag och huvudmän .............................. 7.5Utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen och vilka arbetsplatser som kan medverka ........................... Vem blir lärling och varför? Kommitténs samlade bedömning, överväganden och Krav på framtidens lärlingsutbildning .................................. Behov av tydligare struktur i lärlingsutbildningen............... 8.3Handledarintroduktion för alla företag som tar emot 8.4 Samverkansorgan på lokal nivå.............................................. 8.5Behov av ett nationellt råd för kvalitetsfrågor samt ett nationellt system för kvalitetssäkring Slututvärdering av lärlingsförsöket tre..................... Information om lärlingsutbildningens möjligheter.............. Behov av mer forskning inom yrkesutbildningsområdet .... Hur kan branscherna medverka till ökad kvalitet ................ Behov av fortsatta stöd- och utvecklingsinsatser................. Källor och referenser ........................................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2008:106........................................... Bilaga 2 Arbetsplatsers inställning till gymnasiala Bilaga 3 En slutredovisning om lärlingsrådens funktioner ........ Bilaga 4 Hur ska vi kvalitetssäkra den framtida gymnasiala lärlingsutbildningen för att säkra arbetsmarknadens – Branscher & yrkesnämnder ger sin bild ........ Bilaga 5 redovisning av statsbidraget för lärlingsutbildning /2011.............................. Bakgrund, lärlingsutbildning , kommitténs uppdrag Gymnasieskolans grundläggande yrkesutbildning spelar en viktig roll som bas för arbetskraftsförsörjningen på nationell, regional och lokal nivå och hur utbildningen utformas är viktigt när det gäller ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ända stora utbyggnad av yrkesskolan har skol- förlagd utbildning kommit att bli normgivande för hur yrkes- utbildningen utformas, speciellt i och med gymnasieskolans infö- rande och tiden därefter. Ur inlärningssynpunkt är dock arbetsplat- serna väsentliga för att levandegöra de teorier som förmedlas i skolans undervisning och för att utveckla elevernas förmågor i en verklighetsnära miljö samt för att fördjupa elevernas yrkestekniska och sociala kompetens. Detta kommer till uttryck i behovet av att finna olika former av arbetsplatsförlagt lärande. Genom gymnasiereformen 2011 kommer alla nationella yrkes- program även att kunna erbjudas som lärlingsutbildning. Gymna- sial lärlingsutbildning utgör nu en alternativ, parallell väg till yrkes- examen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Yrkesutbildning kan således erbjudas dels som i huvudsak skolförlagd utbildning med minst på arbetsplats, dels som gymnasial lärlingsutbild- ning med minst på arbetsplats. Båda alternativen ställer samma formella krav på elevernas förkunskaper, utbildningsmålen är desamma och båda ska leda fram till en gymnasial yrkesexamen. Ungdomar lär på olika sätt och för många ungdomar fungerar en skolförlagd yrkesutbildning alldeles utmärkt. För andra erbjuder ett lärande huvudsakligen förlagt till arbetslivet ett bättre alternativ. Dock ställer lärlingsmodellen alltid stora krav på elevens motiva- tion och egna ansvarstagande, ofta större än för det skolförlagda alternativet. Nationella lärlingskommittén har deklarerat att huvudmodellen för den grundläggande yrkesutbildningen också bör vara i huvudsak skolbaserad. förutsätter att alla branscher så långt möjligt är intresserade av att även utnyttja lär- lingsspåret inom sina yrken. Avgörande blir företagens intresse att tillsammans med skolan utveckla lärlingsutbildning där det finns behov och elevefterfrågan. Genom att etablera två parallella alternativ för yrkesutbildning som leder till samma kvalitativa mål har utvecklat en egen variant av yrkesutbildning som skulle kunna förena de bästa insla- gen från både skolförlagt och arbetsplatsförlagt lärande. Därige- nom kan vi stå bättre rustade än många traditionella lärlingsländer, vilka kan ha problem med tillgång på lärlingsplatser när konjunkturen viker. av försöksverksamhet gjordes intagning till en reguljär gymnasial lärlingsutbildning. Lan- dets skolhuvudmän och skolor har sjösatt de nya utbildningarna och de första eleverna har tagits in. Erfarenheter från försöksverk- samheten har hämtats in från olika håll och har analyserats av oss i . Både vi och lärlingsutredningen har redovisat förslag till förbättringar till regeringen. De första beslu- ten om lagreglering av framtida gymnasial lärlingsutbildning har tagits av och regeringen har meddelat att flera förslag ska följa liksom uppdrag till skolmyndigheterna. Under försöksverksamheten har det blivit allt mer uppenbart hur viktig en väl fungerande samverkan mellan skola och arbetsliv är för lärlingsutbildning. Det gäller här i ännu högre grad än för annat arbetsplatsförlagt lärande. Därför blir resultatet av den kva- litetsgranskning som Skolinspektionen gjort och som visade på många kvarstående brister i den arbetsplatsförlagda delen av ut- bildningen ännu mer oroande. Under försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har krav funnits på att inrätta särskilda lärlingsråd, som tilldelades viktiga uppgifter för samverkan. Vi har fortsatt att följa dessa råds funktion, som vi också påpekat att även existerande programråd kan fungera som lärlingsråd om de fullgör samma syften. En gymnasial lärlingsutbildning av god kvalitet och i nära sam- arbete med arbetslivet kan enligt de undersökningar och studier genomförda av Nationella lärlingskommittén, bli ett viktigt kom- plement med ännu ej utnyttjad potential. Lärlingsutbildning är ett sätt att brygga över det gap som skapats mellan skola och arbetsliv. Sammantaget visar Kommitténs företagsstudier på en positiv inställ- ning och goda erfarenheter från arbetsplatsernas sida till lärlings- utbildningen. Inte minst de mindre företagen och arbetsplatser inom smala yrkesområden ser lärlingsutbildning som viktig för företagets och yrkets fortlevnad. Undersökningen visar också på vikten av att se lärlingsutbildningen som en utbildningsform som ska gynna både skola, elev och företag. Det är viktigt att främst från skolans sida inte vara otydlig på de åtaganden som en arbets- plats måste göra när de tar emot en lärling. Arbetsplatser som tar emot lärlingar underlättar dessutom generationsväxlingen och kompetensförsörjningen inom företaget eller yrket. Inom svensk utbildningspolitik har det länge funnits en tydlig ambition att få yrkesutbildningarna att passa in i samma mall. Om det ska vara möjligt att bygga upp väl fungerande lärlingsutbild- ningar inom ramen för gymnasieskolan måste det finnas en respekt för de olikheter som existerar mellan olika yrkesområden. Utbild- ningsväsendet måste i nära samarbete med branscherna utforma olika lärlingsupplägg som är anpassade efter branschens behov. Krav för en gymnasial yrkesexamen regleras i skollag och i gymna- sieförordning. Vad som krävs för yrkesbevis eller legitimation bestäms av andra instanser. Det är angeläget att synkroniseringen av dessa krav blir så stor som möjligt. Den gymnasiala lärlingsutbildningen medger en större flexibili- tet att organisera yrkesutbildning än vad som annars troligen kunde komma till stånd. Det finns naturligtvis många motiv för att skol- huvudmannen och det lokala/regionala näringslivet bedömer att gymnasial lärlingsutbildning är ett bra sätt att organisera yrkes- utbildning och därför inrättar en sådan. Det är dock angeläget att etableringen av lärlingsutbildning blir uthållig och får ta tid. De stora lärlingsländernas system vilar på lång tradition. Det är rimligt att anta att det även efter försöksverksamheten slut kommer att bli nödvändigt med ett fortsatt, långsiktig utvecklingsarbete inom gymnasial lärlingsutbildning. Huvudsakliga resultat från kommitténs arbete Nationella lärlingskommittén har i samarbete med SCB och företa- get CMA-Research genomfört en attitydundersökning om före- tags(arbetsplatsers) möjligheter och intresse till att ta emot lär- lingar från gymnasieskolan. Denna studie omfattar, till skillnad från vår förra företagsstudie, företag som inte har gymnasiala lärlingar. Urvalet har omfattat 6 000 företag. Det visar sig att kännedomen om försöksverksamheten är dåligt spridd, av företagen uppger att de har fått infor- mation om försöksverksamheten. uppger att de ändå känner till verksamheten trots att de inte har fått någon information. Men huvuddelen, , har inte fått någon information eller vet inte om detta. Att verksamheten är så dåligt känd är naturligtvis av stort intresse för det fortsatta utvecklings- arbetet. Företagen har också fått uppskatta hur viktiga olika förutsätt- ningar är för att företaget/organisationen ska kunna tänka sig delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Inte helt oväntat anser de tillfrågade företagen att tillgång till tid, resurser och kompetens samt lämpliga handledare och arbetsuppgifter är de viktigaste för- utsättningarna för att de skulle kunna delta i den gymnasiala lär- lingsutbildningen. Mindre viktigt anser man att ersättning är samt att ansvaret för lärlingen kan delas med andra företag. Företagen anser vidare att möjligheten att långsiktigt lära upp och sedan kunna rekrytera personer är en viktig faktor för att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det är även viktigt att ställa upp för samhället och den aktuella branschen. På den centrala frågan om företaget/organisationer utifrån sina nuvarande förutsättningar skulle ha möjlighet att ta emot gymnasi- ala lärlingar svarar att de har ganska eller mycket stora möjligheter att ta emot lärlingar. Intressant att notera är att små företag, som tar emot majoriteten av lärlingarna, i studien i signifikant lägre grad än de stora och medelstora företagen har möjlighet att ta emot lärlingar. De som bedömer att de har mycket eller ganska stora möjligheter att ta emot lärlingar mot- svarar dock om man ser till målpopulationen cirka 80 000 arbets- platser. Detta öppnar en betydande potential för framtida gymna- sial lärlingsutbildning och kan ses mot bakgrund av Regeringens förslag om 30 000 nya lärlingsplatser till 2014. Men de svarande företagen är också noga med att lyfta fram de förutsättningar som man tycker är viktiga för att ta kunna emot lärlingar, såsom tillgång på handledare och stöd från skolan. Anmärkningsvärt är också att så stor andel av arbetsplatserna är aktiva i samverkan med skola eller högskola och tar emot stude- rande/elever. Intressant är även att många är positiva till att anställa lärlingar, speciellt . företagen/organisationerna svarar att de skulle vara intresserade av att ha lärlingen anställd under själva utbildningstiden. tidigare företagsundersökning gällande före- tag som tagit emot lärlingar visar att det främst är mindre företag och organisationer som har tagit emot gymnasiala lärlingar (SOU 2010:75 sida 63). De större företagen/organisationerna anser i större utsträckning än de små att de angivna förutsättningarna är viktiga för att delta. Undantaget är förutsättningar gällande ersätt- ning, där de små företagen oftare anger dessa som helt avgörande eller viktiga. Nationella lärlingskommittén har även genomfört bransch- och yrkesnämndsseminarier. Syftet var att diskutera och finna möjligheter på hur man kan kvalitetssäkra gymnasial lärlings- utbildning. Det stora intresset för försöksverksamheten visar att många företag i flera branscher är positiva till att bidra till en ökad kvalitet. Det förekommer dock skillnader mellan branscher, vilket skulle kunna förklaras av olikheter i branschstrukturer och regio- nala och lokala skillnader i näringsliv och utbildningsutbud. Dessa skillnader innebär i förlängningen olika förutsättningar för samver- kan mellan skola och arbetsliv. Målet för branschseminarierna var dels att utröna branschernas och yrkesnämndernas erfarenheter och behov av gymnasial lär- lingsutbildning, dels att bedöma hur Kommitténs förslag kan möta arbetslivets behov gällande kvalitetssäkringen av utbildningen. Före- trädarna för arbetsmarknadens organisationer och branscher beto- nade vid dessa möten vikten av en tydligare struktur för hela lärlingsutbildningen samt behovet av en obligatorisk handledar- utbildning. Kommitténs oroväckande slutsatser avseende de lokala lärlingsrådens funktion samt frågan om ersättningens betydelse var några av resultaten från arbetet. Kommitténs samlade bedömning och förslag Nationella lärlingskommitténs huvuduppgift har varit att följa och bedöma samt dra erfarenheter från den pågående försöksverksam- heten med gymnasial lärlingsutbildning främst ur arbetslivets per- spektiv. Försöksverksamheten har i flera avseenden varit fram- gångsrik. Intresset från elever, huvudmän och arbetsplatser har varit betydligt större än vid tidigare försök att etablera lärlings- liknande utbildningar. Det finns en betydande potential i lärlings- utbildningen, men mycket återstår dock i fråga om att säkerställa och utveckla främst kvaliteten. Det har också varit kort om tid att etablera en ny verksamhet, där huvudmannen är ovan vid att han- tera den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen som man inte på samma sätt förfogar över. Våra förslag handlar därför mycket om att flytta fokus från kvantitet i form av utbildningsvolym till det inre arbetet och kvaliteten inom den gymnasiala yrkesutbildningen. Vi menar dock att en fortsatt utbyggnad inom nya otraditionella områden är viktig för en livskraftig gymnasial lärlingsutbildning. Ett generellt hot mot kvaliteten i yrkesutbildningen och också mot yrkesutbildnings existens är den tilltagande bristen på behöriga yrkeslärare. Vi har tidigare i två delbetänkanden redovisat erfarenheter av försöksverksamheten och kommit med förslag till förbättrings- åtgärder. Vi upprepar i flera fall våra tidigare förslag i de fall vi har fått nytt material som understryker förslagens relevans och möjlig- heter. Andra aktörers agerande har också i några fall påverkat våra förslag. Behov av tydligare struktur i lärlingsutbildningen Skolan har ett övergripande och samlat ansvar för hela lärlings- utbildningen på samma sätt som för annan gymnasial utbildning. De medverkande arbetsplatserna ställer sina realistiska arbetsmil- jöer och sin yrkeskompetens till förfogande. I denna skärning mel- lan skola och arbetsmarknad blir frågan om graden av reglering av lärlingsutbildningen aktuell. Det handlar i hög grad om att få en likvärdig, kvalitativ och rättssäker gymnasieutbildning som sam- tidigt är så flexibel i sin uppläggning att den kan genomföras på arbetsplatser med skiftande förutsättningar. Det gäller att undvika en regelbyråkrati, som kan leda till att intresserade företag avstår från att ta emot gymnasiala lärlingar. Sammantaget har arbetslivet i form av såväl branschorganisatio- ner som enskilda företag önskat en ökad tydlighet kring roller, ansvarsfördelning och kvalitet inom den gymnasiala lärlingsutbild- ningen. I den fortsatta utvecklingen av lärlingsutbildningen har därför branschorganisationerna en mycket viktig roll när det gäller att etablera hållbara strukturer och kommunicera gemensamma riktlinjer och kvalitetsprinciper. Frågan om hur de nationellt fast- slagna strukturerna och processerna ska implementeras lokalt måste liksom för utbildningssystemet i övrigt, fortsatt hanteras lokalt för att bibehålla lärlingsutbildningens lokala styrka och drivkraft. Enligt Kommitténs bedömning utgör det nya kravet på ett formbundet utbildningskontrakt ett viktigt första steg för att skapa förutsägbarhet och en tydlig rollfördelning i enlighet med våra tidi- gare förslag. Genom kravet på ett gemensamt dokument ökar pres- sen på skolan och arbetsplatsen att tidigare påbörja planeringspro- cessen. Då lärlingsutbildning innebär åtaganden för både arbets- plats och skolhuvudman är det viktigt att dessa åtaganden och ansvarsfördelningen mellan parterna regleras på ett rationellt och rättssäkert sätt, där även lärlingen kan vara part. Det är skolhuvud- mannens ansvar att se till att ett sådant avtal kommer till stånd. Nationella lärlingskommittén föreslår att uppdrag när det gäller generellt stöd för utbildningskontrakt förtydligas till att markera skolans övergripande och samlade ansvar för hela lär- lingsutbildningen på samma sätt som gäller för annan gymnasial utbildning. Uppdraget bör utökas till att även omfatta framtagan- det av branschspecifikt stödmaterial för gymnasial lärlingsutbild- ning. Branschorganisationer och nationella programråd bör göras delaktiga i arbetet. Handledarintroduktion för alla företag som tar emot lärlingar Som tidigare nämnts ger såväl Kommitténs egna som andras under- sökningar oroväckande resultat avseende hur väl kraven på lärlings- utbildningen har implementerats lokalt. Tillgång på kompetenta handledare är avgörande för kvaliteten i den gymnasiala lärlings- utbildningen. Kompetens handlar dels om djup och bredd i yrkes- kunskaperna, dels om kunskap om lärlingsutbildningens förutsätt- ningar, t.ex. de mål och kunskapskrav som finns för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Handledareutbildningar erbjuds och företa- gen deltar i den, dock i starkt varierande omfattning. Av vår upp- följning av försöksverksamheten framgår att handledarnas del- tagande i de utbildningar som ges är begränsat. Så få som 20 pro- cent av handledarna uppges ha fullföljt en handledarutbildning. Betydligt fler har dock till viss del genomgått en handledarutbild- ning. Kommittén vill gärna framhålla att det upplägg till obligatorisk handledarutbildning som Kommittén förespråkat innebar att se handledarutbildningen i två (eller flera) steg, där den första delen är