sou · GYB393 · 2011-01-01 00:00:00 — 55 Problemen med denna typ av kontrakt analyseras av MacLeod-Malcomson (1989, 1993) och (2000). Bilaga 5 till LU2011 att utvärdera själva utbildningen utan konkret information om vart utbildningen leder i termer av jobbchanser och löner.56 Utvecklingen på arbetsmarknaden i stort beror dock främst på hur den totala efterfrågan utvecklas och efterfrågan styrs av riks- banken via penningpolitiken. En period med en genomsnittlig löne- ökningstakt mellan skulle ge låg inflation, låga realräntor och stigande sysselsättning. Det är förvånande att sysselsättningsläget spelar så liten roll i diskussionen om vad som är en lämplig löneökningstakt. 56 Gymnasier och högskolor har inte incitament att tillhandahålla systematisk, heltäckande, och jämförbar information om detta. Agell, J. och K. E. Lommerud, 1993, Egalitarianism and growth, , 95, 559-579. Akerlof, G.A., A.K. Yellen, 1988, switching and job satisfaction in the U.S. labour market, Brookings Papers on Economic Activity, 494-582. , J., P. , M. och S. Vroman, 1999, Career interuptions and subsequent earnings: a reexamination using Swedish data, , 34, 294-311. , P. och B. D. , 1994, The extent and consequences of job turnover, Brookings Papers on Economic Activity, 1994, 177-248. , B. och P. , 1998, Unemployment persistence: the case of , Applied Economics Letters, 5, 25-29. Aukrust, O., 1977, Inflation in the open economy: a Norwegian model, in L. Krause och W. Salant (red. ), Worldwide Inflation, , . Aukrust, O., F. och G. Stoltz, 1967, Instilling II fra utrednings- utvalget for inntektsoppgjørene 1966, . Belot, M. och van Ours, J.C., 2004, Does the recent success of some countries in lowering their unemployment rates lie in the clever design of their labor market reforms?, Economic Papers 56, 621-642. Bean, C.R., 1994, European unemployment: a survey, , 32, 573-619. ., 1989, A Traditional Interpretation of Macro- economic Fluctuations, 79, 1146- 1164. Bilaga 5 till LU2011 , O.J., 1989, A traditional interpretation of macro- economic fluctuations, , 79, 1146- 1164. , O.J., 1991, Wage bargaining and unemployment persistence, , Credit and Banking, 23, 277- 292. och P. , 1994, Ranking, unemployment duration and wages, Review of Economic Studies, 61, 417-434. , 1992, Regional evolutions, Brookings Economic Papers on Economic Activity, 1-75. Summers, 1986, Hysteresis and unemployment problem, NBER Macroeconomics Annual, 1, , , MA. Blanchflower, D. och A. , 2004, Well-being over time in and the , , 88, 1359- 1386. Blinder, A.S. , 1990, A shred of evidence on theories of wage stickiness, , 105, 1003-1015. Braunerhjelm, P. O. Djerf, H. och H. , 2008, Kris- stämpeln på det svenska avtalssystemet – en överdrift, Eko- nomisk Debatt 2008:5. , . och A. , 2001, Estimating wage losses of displaced workers in , Labour Economics, 8, 15-41. Calmfors, L., 1982, Employment policies, wage formationand trade union behaviour in a small open economy, , 84, 345-373. Calmfors, L., 1993, Centralisation of wage bargaining and macro- economic performance –A survey, Economic Studies, 21. Calmfors, L., 2008, i det svenska avtalssystemet?, Ekonomisk Debatt, 36, 6-19. Calmfors, L. och J. Driffil, 1988, Bargaining structure, corporatism, and macroeconomic performance, Economic Policy, 6, 13-61. Calmfors, L. och , A., 1991, Real wage determination and labour market policies: the Swedish Experience, , 101, 1130-1148. Bilaga 5 till LU2011 Calmfors, L. och A. , 2009, Pattern bargaining and wage leadership in a small open economy, mimeo, . Kamlani, 1997, The reasons for wage rigidity: evidence from a survey of firms, , 102, 759-789. , K., B. och A. Vejsiu, 2001, Do benefit cuts boost job findings? Swedish evidence from the 1990s, , 111, 766-790. , M. and S. , och N. , 2010, Supply, demand, and employment dynamics, reviderad version av working paper 2006:7, , . J., M.Eichenbaum, och C. L.Evans,, 1999, Monetary policy shocks: what have we learned and to what end? i M. Woodford och J. B. (red. ), Handbook of Macro- economics, , . och A. , 1994, Unhappiness and unemploy- ment, , 104, 648-659. , A., A. Knabe och S. Rätzel, 2010, or bane? Others unemployment, well-being and job security, Labor Economics, 17, 52-61. Coricelli, F., A. Cukierman, och A. Dalmazzo, 2006, Monetary institutions, monopolistic competition, unionized labor markets and economic performance, Scandinavian journal of Economics, 108, 39-63. , D., 2008, Rising earnings inequality in : the role of composition and prices, , 110, 609-634. , D., och L. , 2008, The missing Swedish skill premium: versus the 1970-2002, working paper, . , G., K. och C. Odhner, 1969, Wages, growth and the distribution of income, 71, 133- 160. , G., K. och C. Odhner, 1970, Lönbebildning och samhällsekonomi , och , . Bilaga 5 till LU2011 och B. , 1995, The Swedish wage structure: the rise and fall of solidarity wage policy, i R.B. (red.) Differences and changes in wage structures, , . och M. , 2008, Time out of work and skill depreciation, Industrial and , 61, 163- 180. och R. Topel, 1997, Wage policy and restructuring: the Swedish labor market since 1960, i , R., R. Topel och B. (red. ), The in Transition – reforming the Sedish model, NBER/Press. , N. och B. , 1997, The Swedish bargaining system in the melting pot, , . , N., 2003, Avtalsrörelsen : Den nya lönebildnings- regimen på prov, Ekonomisk Debatt 31:1, sid 15-27. och N. , 2005, Ranking of job applicants, on- the-job search and persistent Unemployment , Labour Economics, 12, 407-428. , S., 2006, Skill Loss, Ranking of job applicants, and the dynamics of unemployment, , 7, 265-296. , S., och J. , 2006, Competition between employed and unemployed job applicants: Swedish evidence, , 108, 373-396. , S. och J.Lagerström, 2007, bort arbetslösa jobbsökande?, Ekonomisk Debatt, 35, 31-41. Flam, H., 1987, Equal pay for unequal work, , 89, 435-450. , A., 2008, Den svenska jämviktsarbetslösheten: en översikt, , . , A., N. , och A. , 2008, Prices, productivity, and wage bargaining in open economies, Scandi- navian , 110, 169-195. , P. och R. Topel, 2010, Wage determination and employment in since the early 1990s: wage formation in a new setting, i , R., B. och R. Topel (red.) Reforming the , NBER/Press. Bilaga 5 till LU2011 Gibbons, R. och L.F. , 1991, Layoffs and lemons, , 9, 351-380. , N., 1992, Insiders, outsiders, and nominal wage contracts, 100, 252-270. , N., 2002, Market shares, finance constraints, and pricing behaviour in the export industry, Economica, 69, 583-607. , N. och H. , 1987, Wage formation and the per- sistence of unemployment, , 97, 877-884. , N. och T. , 2000, Insider bargaining power, starting wages, and involuntary unemployment, 102, 669-688. , N. och J. , 2010, Do sticky prices make sense?, i J. , Price setting, inflation dynamics, and monetary policy, avhandling, . , N., och A. , 1998, Nominal wage contracts and the persistent effects of monetary policy, 4, 207-223. , M., 2007, The 1990s rise in Swedish earnings inequality – persistent or transitory?, Applied Economics, 39, 25-30. Hanes, C., 1993, The development of nominal wage rigidity in the late 19th century, , 83, 732-756. Henrekson, M., 2010, Håller regeringens jobbstrategi?, Ekonomisk debatt, 2010:2. , D. och H. Locking, 2000, Wage dispersion and productive efficiency: evidence for , , 18, 755-782. Holden, S. et al, 2003, Konkurrenseevne, lönnsdannelse og krone- kurs, Offentliga utredningar 2003:13 , B., 1998, Unemployment insurance in theory and practice, 1002, 113-141. , B., 2006, The rise and fall of Swedish unemployment, in M. Werding (ed. ), Structural Unemployment in Western Europe, CESifo Seminar Series, , , MA. Huttunen, K., J. Möen och K. Salvanes, 2009, How destructive is creative destruction? Effects of displacement on labor force with- drawal, within-firm labor mobility and earnings, utkommer i . Bilaga 5 till LU2011 , L.S., R.J. Lalonde och D.G. , 1993, Earnings losses of displaced workers, , 83, 685-709. , A. och M. Parkinson, 1994, Some evidence on hysteresis in unemployment rates, , 38, 329-342. , 2009, Lönebildningsrapporten. Korpos, A., 2010, Monetary union and pegging in the presence of labor unions, utkommer i Scandinavian journal of Economics. Krusell, P., L. E. Ohanian, J. V. och , 2000, Capital-skill complementarity and inequality: a macroeconomic analysis, Econometrica, 68, 1029-1053. , A., 1997, The Swedish experiment, 35, 1273-1319 . , A., 1979, Imported and structural inflation and aggregate demand – the Scandinavian model, in A. (red. Inflation and Employment in Open Economies, North- , . , A. och D. Snower, 1998, The Insider-outsider theory of employment and unemployment, , MA. , A. och D. Snower, 2001, Insiders versus outsiders, , 15, 165-188. ; 2006, Roads from unemployment -Institutional complementarities in product and labor markets, Avhandling, , . 2005, Capital-skill complementarity and inequality in , , 107, 711-735. , L. och T.J. Sargent, 1995, The Swedish unemployment experience, , 39, 1043-1070. , L. och T.J. Sargent, 1998, unemploy- ment dilemma, , 106, 514-550. LO, 2006, Norm för lönebildning, rapport från fackförbundens ekonomer. MacLeod, B. och J.M. Malcomson, 1989, Implicit contracts, incentive compatibility, and involuntary unemployment, Econometrica, 57, 447-480. Bilaga 5 till LU2011 MacLeod, B. och J.M. Malcomson, 1993, Wage premiums and profit maximization in efficiency wage models, , 37, 1223-1249. Machin, S. och A. Manning, 1999, The causes and consequences of longterm unemployment in Europe, i Handbook of Labour Economics, Volume 3, , . , 2003, Tretton perspektiv på lönebilodningen. , 2009, Avtalsrörelsen och lönebildningen. , 2009, Vem ska bestämma takten?. Moene, K.-O. och M. , 1997, Pay inequality, Journal of Labor economics 15, 403-430. Nickell, S. och R. Layard, 1999, Labour market institutions and economic performance, in Ashenfelter O. och (red. Handbook of Labor Economics 3, . Nickell, S., L. Nunziata, och W. Ochel, 2005, Unemployment in the since the 1960s. What do we know? 115, 1-27. Nymoen, R. och A. Rødseth, 2003, Explaining unemployment: some lessons from Nordic wage formation, Labour Economics 10, 1-29. , M., 1982, The and Decline of Nations, , , . , A., 1993, Efficient labour contracts are on the labour demand curve: theory and facts, Labour Economics, 1, 85-113. Phelps, E., 1967, Money-wage dynamics and labor-market equilibrium, 76, 678-711. Pissarides, C.A., 1992, Loss of skill during unemployment and the persistence of employment shocks, , 107, 1371-1391. Pissarides, C.A., 2000, Equilibrium Unemployment Theory, Second edition, . Romer, C.D. Romer, 1994, What ends recessions? NBER Macroeconomics Annual, 13-79. Rødseth, A. (1997), Why has unemployment been so low in ? On the Potential of Macroeconomic Implications, in Dölvik, J. E., , A. ), Making Solidarity Work?, Scandi- navian University Press, . Bilaga 5 till LU2011 Salop, S., 1979, A model of the natural rate of unemployment, , 69, 117-125. Schlicht, E., 1978, Labour turnover, wage structure and natural unemployment, Zeitschrift fur die Gesamte Staatswissenschaft, 134, 337-346. Skedinger, P., 2006, Minimum wages and employment in Swedish hotels and restaurants, Labour Economics, 13, 259-290. Skedinger, P., 2010, : A minimum wage model in need of modification, i , D. ), The Minimum Wage Revisited in the Enlarged EU, . 1998:141, Medling och lönebildning, , . Stiglitz, J., 1974, Wage determination and unemployment in L. D. C.s: The labor turnover model, , 88, 194-227. Tatsiramos, K. och J.C. van Ours, 2010, Labor market effects of unemployment insurance design, underlagsrapport för lång- tidsutredningen. , J., 1993, Discretion versus policy rules in practice, Series on Public Policy 39, 195-214. , A., 2008, Lönebildningen i 1966-2009, Finans- politiska Rådet 2008/6. De data som används i avsnitt 3 är hämtade från IFAU-databasen. Uppgifterna kommer ursprungligen från den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) och strukturlönestatistiken. har vi valt ut hela befolkningen i åldrarna (). Därefter har vi exkluderat personer som antingen erhållit värnpliktsersättning, studiemedel eller utbildningsbidrag för doktorander. Personer som fått ett barn inom de två föregående åren. De som saknar information om utbildningsnivå. De som saknar uppgifter om födelseland. Tabell A.1 Antal individer i populationen efter de olika avgränsningarna Alla 16 till 64 Ej studerande eller vpl. Sysselsättningsnivåer beräknas utifrån SCB:s definition av syssel- sättning i RAMS. Denna använder kontrolluppgifter från och syftar till att efterlikna de beräkningar av sysselsättningen som görs i den officiella statistiken (arbetskraftsundersökningarna) . Lönenivåer räknas med hjälp av strukturlönestatistikens arbets- tidskorrigerade månadslönevariabel. Detta är ett relativt brett löne- mått som inkluderar en hel del olika tillägg.57 Eftersom statistiken är baserad på ett stratifierat företagsbaserat urval och ett visst Bilaga 5 till LU2011 bortfall förekommer använder vi vikter som korrigerar för både skevheter i urvalssannolikheter och bortfall. Totalt innehåller denna statistik uppgifter om lön för ungefär hälften av alla privatanställda och samtliga offentliganställda. Uppgifterna samlas in . En förändring av SCB:s sysselsättningsdefinition genomfördes 2004.58 framräknades sysselsättningen enligt både ny och gammal definition. Att döma av data tycks inte förändringen ha haft några större effekter på sysselsättningen för de flesta grupper, men för att göra data jämförbara har vi korrigerat sysselsättningen i alla data perioden med hjälp av de överlappande uppgifterna från år 2003.59 samlas utbildningsinfo in på ett något annorlunda sätt än innan. I huvudsak innebär förändringen att även poäng- produktion används för att definiera högsta avslutade utbildnings- nivå. Detta innebär framförallt att antalet personer med ut- bildningsnivå 4 (kortare tertiär utbildning) förändras kraftigt detta år. För att minimera effekten av förändring har vi valt att använda uppgifter för data i de fall dessa uppgifter anger att utbildningen avslutades före det relevanta året. Vi arbetar med ett antal olika populationer som beskrivs nedan. I totalpopulationen som används för regressionsanalysen beräknar vi sysselsättningsgrad och lön för olika typer av individer. Vi klassificerar individerna i olika typer vilka definieras av ålder i 5- årsintervall (20–24 till 60–64, dvs. 9 grupper), kön (2-grupper), utbildningsnivå (7 grupper: mindre än grundskola, grundskola, övrigt gymnasium, 3-årigt studieförberedande gymnasium, kort eftergymnasial utbildning (mindre än ), lång eftergymnasial utbildning (), doktorandstudier), utbildningsinriktning (9 grupper), och födelseland (3 grupper: , övriga väst- 59Sysselsättningsgraden i varje grupp har multiplicerats med den gruppspecifika kvoten mellan sysselsättning enligt ny och gammal definition data. Bilaga 5 till LU2011 världen, övriga världen). Vi inkluderar inte de individer som saknar någon av dessa uppgifter i analysen. Noterbart är att utbildnings- inriktningarna är tämligen breda men att de när de kombineras med utbildningsnivåer kön och ålder bör ge en relativt god bild av individens humankapital. Totalt sett ger detta upphov till 9*2*7*9*3=3402 möjliga grupper men i realiteten fylls inte alla kombinationer (all kombinationer av inriktning och nivå är t ex inte möjliga) och de slutliga data innehåller därför 1 807 olika grupper. Exempelvis är endast 37 av 63 teoretiskt möjliga utbildningskombinationer repre- senterade. Regressionsanalysen viktas därefter utifrån antalet observa- tioner i de olika grupperna. I de populationer som används för de grafiska analyserna (där sysselsättning och lön för olika utbildningsnivåer, åldersgrupper och ursprungslandsgrupper analyseras) har vi avgränsat grund- populationerna för att säkerställa att de är någorlunda homogena . När vi studerar betydelsen av utbildningsnivå inkluderas endast svenskfödda män respektive kvinnor i åldrarna . Den lägsta utbildningsnivån (ej grundskola) exkluderas eftersom den fasas ut i dessa åldersgrupper . Populationen i denna grupp minskar med . I populationen som används för att studera sysselsättning och löner för män och kvinnor i olika åldrar inkluderar vi endast de med gymnasial utbildning, dock ej 3-årigt studieförberedande. Åldersgrupperna är räknade i 5-årsintervall från 20–24 till 60–64. I populationen som används för att studera män och kvinnor med olika ursprung fokuseras också på åldrarna och endast personer med gymnasial utbildning (yrkesinriktad eller studie- förberedande). Här beräknar vi lön och sysselsättning för följande grupper: Infödda, nyanlända västinvandrade (< i landet), västinvandrade med någon tid i landet (6 -), västinvandrade med i landet (>15 år), andra nyanlända invandrade (< i landet), andra invandrade med någon tid i landet (6 -), andra invandrade med i landet (>15 år).60 60 Västinvandrare är invandrare från de nordiska länderna, de , , , , , , , , , , och . Databilaga Bilaga 5 till LU2011 män, födda i , 30-54 kvinnor födda i , 30-54 män med övrigt gymnasium kvinnor med övrigt gymnasium män med gymnasium, 30-54 kvinnor med gymnasium, 30-54 Swedish wage formation - does it work? The report starts with a review of theory and evidence on wage formation and unemployment. Then there is a review of developments in the Swedish labour market followed by a discussion of norms and rules for a well functioning wage formation system. The macroeconomic analysis is followed by and analysis of wage and employment differentials across individuals with different education levels, years of age, and countries of birth. The report ends with a summary and conclusion. Theories and international evidence There are three main theories of unemployment. Efficiency-wage and bargaining theories take the labour market to be a non-clearing market where employment is determined by the level of demand. Search-matching theory views unemployment as arising due to labour market frictions as it takes time for workers and firms to match. Research on the role of institutional factors for employment suggest that institutional factors such as benefit systems, union strength and coordination affect the aggregate labour market outcome. In many European countries, unemployment is very persistent on the macroeconomic level. Four main explanations are discussed. First, most European countries have fixed exchange rates, which makes it impossible for them to use monetary policy to counter recessions. Second, some workers who become unemployed in a recession suffer loss of human capital and may have difficulties finding new jobs. Third, the remaining insiders may adjust wage demands so that they can keep their jobs, but take account of the fact that there are many unemployed workers. Swedish wage formation -- does it work? Bilaga 5 till LU2011 unemployed workers have difficulties competing for available jobs with those searching on the job, the effect of unemployment on wage pressure is weak and wages respond slowly to high unemployment. Review of developments in the Swedish labour market The 1960's was a period with high employment and low inflation. In the 1970's and 1980's, employment was still high, but wage increases were continuously too large to be consistent with the fixed exchange rate policy. Most likely, institutional changes in the labour market contributed to increased wage pressure. Also, a too expansionary fiscal policy and monetary accommodation (devaluations) meant that there was no clear norm that anchored wage formation. In the early 1980's the degree of coordination of wage negotiations decreased and this probably contributed to increased wage pressure. The crisis in the early 1990's lead to a large decrease in employment, taking the form of increased open unemployment and many workers leaving the labour force. After the crisis, the institutional framework for wage formation has changed. The central bank is independent with a clear inflation target. The industrial agreement in 1997 has meant a high degree of coordination of wage negotiations. In recent years, changes in taxes and benefits have increased the incentives for unemployed workers to take available jobs. In the decade after the crisis of the 1990's, wage increases were well in line with the inflation target, but employment increased only gradually. By 2007 employment was still substantially lower than it had been in 1990. The share of non-employed men in the age group 35-44 was around 5 percent from 1970 to 1990. Within a few years it increased to 15 percent and then it decreased slowly to 8 percent in 2007. The share of non-employed women, which had decreased continuously to 8 percent in 1990, increased to 20 percent in the crisis and then remained around 15 percent. Bilaga 5 till LU2011 Swedish wage formation -- does it work? Norms and rules for a well functioning wage formation system The report goes on to discuss norms and rules for a well functioning wage formation system. According to the "Europe norm" wage increases should be in line with those observed in countries that we trade with. If wages increase more than this, it will hurt competitiveness, it is argued. This norm is questionable, however, since it is constructed as if we had a fixed exchange rate. But we have a flexible exchange rate which can, and should, fluctuate depending on how shocks affect and other countries. A norm saying that wage increases should be in line with those of competing countries may become inconsistent with our own inflation target if we compare with countries which effectively have a different inflation target or a different productivity trend than we have. The most important problem with the Europe norm is that it does not take account of the employment situation when the agreement is made. If employment is low, a period of low wage increases is necessary in order for employment to increase. Instead, the discussion about what is a reasonable norm for wage increases should start from the monetary policy regime that we have: a floating exchange rate and an independent central bank with an inflation target of 2 percent. If wage increases are too high to be consistent with the inflation target, the central bank will raise the interest rate, the real interest rate will increase, and employment will be reduced. With trend productivity growth at roughly 2 percent, 4 percent wage growth is consistent with inflation being on target, but it does not leave much room for the Riksbank to pursue an expansionary monetary policy that increases the level of employment. In order for employment to grow substantially, wage increases need to be in the order of 2-3 percent. Too low wage increases will also hurt employment. If wages increase only 2 percent, inflation will be very low and the central bank will set an interest rate near zero. If wage increases are lower than that, the Riksbank will be unable to reduce the interest rate further. In such a situation, lower wage growth leads to a higher real interest rate because inflation is reduced for a given (zero) nominal interest rate. The conclusion is that in a situation with weak employment, wage increases in the order of 2-3 percent would lead to the highest growth of employment. Swedish wage formation -- does it work? Bilaga 5 till LU2011 An analysis of wage and employment differentials across individuals In order to shed light on the structural problems in the labour market, we use register data for individuals to analyse how wages and employment differ across different groups of workers. In the first analysis, individuals are classified according to their level of education. In general, individuals with higher education have higher wages and higher employment, but there is a fundamental difference between the lower and higher parts of the distribution.