sou · GZB358 · 2011-09-27 00:00:00 — Möjligheter finns också att göra avvikelser i utbildningen för att medge en långsammare studietakt och att läsa enligt specialinriktade ämnesplaner. Rh-anpassad utbildning anordnas av de kommunala gymnasieskolorna i , , och . /11 fanns det cirka 145 elever i sådan utbildning, varav 80 som bodde i elevhem. Staten har träffat avtal med fyra huvudmän om de särskilda omvårdnadsinsatser som finns i anslutning till utbildningen. Genom avtalen åtar sig huvudmännen att svara för boende och omvårdnad i boendet samt för habiliteringen för elever som antagits till Rh-anpassad utbildning. Huvudmännen är , , kommun och stiftelsen i . En uppsägning av avtalet till har lämnats in av . Specialpedagogiska skolmyndigheten har i regeringsbeslut fått i uppdrag att träffa ett nytt avtal med att börja gälla . I kommun har socialnämnden ansvaret för omvårdnadsverksamheten, medan ansvaret i har placerats hos barn- och utbildningsnämnden. I avtalen mellan staten och huvudmännen uppställs inga särskilda kompetenskrav för den personal som ska finnas i verksamheten. Enligt avtalsförslag intagna i Specialpedagogiska skolmyndighetens redovisning av ett regeringsuppdrag angående gymnasieutbildning för elever med funktionshinder dnr ALL2009/403 ska det dock hos personalen finnas den kompetens som elevernas behov kräver, vilket sägs innebära goda kunskaper om elevernas funktionsnedsättningar och de hjälpmedel som används. Vid Rh-anpassad utbildning i finns tre elevhem. Bo- endet består av egna lägenheter och vad som kan liknas vid korridorboende. Elevhemmet har regelbundna elevhemsgemensamma aktiviteter och erbjuder vissa fritidsaktiviteter som t.ex. bio och teater. Elevhemspersonalen arbetar som stöd för eleverna och aktiviteterna planeras och genomförs gemensamt. I och finns fem respektive två elevhem. Habiliteringens syfte är att upprätthålla och förbättra elevens funktioner samt att begränsa de svårigheter som funktionsnedsättningar Sekretess och tystnadsplikt i omvårdnadsverksamhet i anslutning till Habiliteringen sker i samverkan med skola och boende. Inom habiliteringen arbetar arbetsterapeuter, kuratorer, logopeder, sjukgymnaster, läkare, psykologer och sjuksköterskor. I och kommun har avtal träffats med respektive landsting beträffande habiliteringsverksamheten. har tillsyn över elevhemsboende vid Rh-anpassad utbildning, specialskolan och viss utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten (26 kap. 5 § SkolL). Specialpedagogiska skolmyndigheten bildades och har ansvar för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor. Vid bildandet övertogs den verksamhet som tidigare bedrevs inom för särskilt utbildningsstöd (Sisus), och . Myndigheten ger råd och stöd till skolhuvudmän i deras ansvar för en likvärdig utbildning för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning, främjar tillgången på läromedel för dessa samt driver specialskolor för vissa elevgrupper. Specialpedagogiska skolmyndighetens uppgifter framgår närmare av förordningen (2009:1216) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det stöd som lämnas av myndigheten i specialpedagogiska frågor omfattar alla skolformer inom det offentliga skolväsendet. Stödet ges i form av rådgivning, specialpedagogisk utredning, information och utbildning. Pedagoger, arbetslag, elevhälsa, resursteam, rektorer och skolförvaltningar kan vända sig till myndigheten för rådgivning om specialpedagogiska konsekvenser av funktionsnedsättningar och pedagogiska strategier och förhållningssätt. Förfrågningar kan gälla enskilda elever eller elevgrupper men också ämnen som t.ex. läromedel, åtgärdsprogram, betyg och bedömning. Verksamheten bedrivs vid myndighetens regionala kontor för specialpedagogiska stöd i , , , och . Specialpedagogiska utredningar görs vid fyra nationella resurscenter med fördjupad kompetens kring elever med synskada med eller utan ytterligare funktionsnedsättning, dövhet eller hörselskada kombinerad med utvecklingsstörning, medfödd dövblindhet och grava tal- och språkstörningar. Myndigheten administrerar statsbidrag för bl.a. särskilda insatser till personer med funktionsnedsättning inom det offentliga skolsyste- Sekretess och tystnadsplikt i omvårdnadsverksamhet i anslutning till met (SIS-medel), bidrag till folkhögskolor, universitet och högskolor (särskilt utbildningsstöd och bidrag till särskilda handikappåtgärder inom folkbildningen) och riksgymnasium med Rh-anpassad utbildning. När det gäller den senare utbildningen administrerar myndigheten också hemkommunernas och hemlandstingens ersättningar för särskilda omvårdnadsinsatser för eleverna till huvudmännen för verksamheten. i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning Inom Specialpedagogiska skolmyndigheten finns ett särskilt beslutsorgan, i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Bestämmelser om nämnden finns i 20–25 §§ förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Nämnden består av en ordförande samt minst sex och högst tio andra ledamöter. Bland ledamöterna finns företrädare för , gymnasieskolan, grundsärskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan och för rörelsehindrade. Frågor om antagning till Rh- anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning prövas av i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning (15 kap. 38 § SkolL och 20 § förordningen med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten). Nämndens beslut i fråga om antagning till Rh-anpassad utbildning och andra frågor om rätt till utbildning får enligt 28 kap. 17 § SkolL överklagas hos . Beslut i fråga om barns mottagande i specialskolan som enligt 7 kap. 6 § SkolL prövas av Specialpedagogiska skolmyndigheten, prövas enligt myndighetens instruktion också av nämnden. Även beslut om mottagande i specialskolan får enligt 28 kap. 14 § SkolL överklagas hos . Nämnden behöver för sin bedömning i ett ärende om mottagande till Rh-anpassad utbildning en samlad dokumentation av de pedagogiska insatser och de habiliteringsinsatser som eleven har haft och hur behoven ser ut inför gymnasietiden. Specialpedagogiska skolmyndigheten tillhandahåller en särskild blankett för ansökan. I blanketten ska eventuellt behov av elevboende motiveras och funktionsnedsättningar, hjälpmedel, studieanpassning och hjälpbehov beskrivas. När det gäller habiliteringsinsatser ska behov av sjukgymnast, kurator, arbetsterapeut, psykolog, läkare eller sjukskö- Sekretess och tystnadsplikt i omvårdnadsverksamhet i anslutning till Konsekvenserna av funktionsnedsättningen och hjälpbehovet i boendet ska också beskrivas. Till ansökan ska bifogas pedagogiskt utlåtande, habiliteringsutlåtande med habiliteringsplan, läkarintyg, betyg och personbevis. I den ansökningsblankett för specialskolan som tillhandahålls av nämnden kan under hälsofrågor anges eventuell funktionsnedsättning utöver hörselskada eller dövhet och aktuell medicinering. Vidare kan uppgifter lämnas om barnet utretts av barnhabilitering, barn- och ungdomsmedicinsk klinik eller mottagning, psykolog, resurscenter eller om andra utredningar eller bedömningar som t.ex. genomförts vid en barn- och ungdomspsykiatrisk klinik. Möjlighet lämnas att medge att skolan vid behov inhämtar aktuella handlingar från berörd verksamhet eller för vårdnadshavaren att själva bifoga aktuella handlingar till ansökan. En pedagogisk bedömning ska fogas till ansökan. 15.9Sekretess i specialpedagogisk stödverksamhet I den specialpedagogiska stödverksamheten som bedrivs av Specialpedagogiska skolmyndigheten gäller sekretess enligt 23 kap. 4 § OSL för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. I avsnitt 6.8 beskrivs bakgrunden till denna sekretessreglering. 15.10 Överväganden och förslag Förslag: En ny sekretessbestämmelse införs i 23 kap. OSL för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärenden om antagning till gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och om mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 § SkolL i i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Sekretessen ska gälla med ett rakt skaderekvisit och inte omfatta beslut i ärenden. I 23 kap. OSL införs vidare en ny sekretessbestämmelse med omvänt skaderekvisit för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verksamhet i form av boende i elevhem i anslutning till gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och omvårdnad i sådant boende. Sekretess och tystnadsplikt i omvårdnadsverksamhet i anslutning till svarande denna sekretess föreslås i 29 kap. SkolL för den som är eller har varit verksam i sådan enskilt bedriven verksamhet. I ansökningar och handlingar som bifogas till ärenden om mottagande i specialskolan och antagning till gymnasieskola med Rh- anpassad utbildning förekommer i stor omfattning känsliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Dessa uppgifter åtnjuter sekretesskydd enligt 23 kap. 7 § OSL, om ett beslut i ett ärende överklagas och överlämnas till , medan de hos i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning saknar sådant skydd. Enligt utredningens mening är denna skillnad omotiverad. Ett beslut om mottagande i specialskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Den i skollagen föreskrivna utredningsskyldigheten kommer att innebära en ökad dokumentation. En ny sekretessbestämmelse till skydd för den personliga integriteten bör därför införas i 23 kap. OSL för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärenden om antagning till gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och om mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 § SkolL i i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Sekretesskyddet bör gälla med ett rakt skaderekvisit och inte omfatta beslut i ärenden. En sådan lösning är enligt utredningen en tydligare reglering av vad som gäller i nämnden än ett möjligt tillägg i 23 kap. 2 § OSL av motsvarande innehåll. I skolverksamhet får behovet av sekretesskydd för uppgifterna anses tillgodosett genom det sekretesskydd som finns i elevhälsan och i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt. Någon särskild tystnadspliktsbestämmelse föreslås därför inte heller. Den i 23 kap. 8 § andra stycket OSL föreskrivna inskränkningen i rätten att meddela och offentliggöra uppgifter kommer med en oförändrad lydelse att omfatta också den aktuella sekretessen. Utredningen beaktar att en sådan inskränkning redan enligt gällande rätt föreskrivits när det gäller sekretessbelagda uppgifter inom utbildningsområdet som skyddas av ett rakt skaderekvisit. I Sekretesslagskommentaren (s. 23:8:1) har anmärkts att en sådan inskränkning är snarare regel än undantag inom området. I elevhem som en skolmyndighet driver för elever i olika skolformer är bestämmelserna om sekretess enligt 23 kap. 2 § OSL enligt förarbetena till sekretesslag tillämpliga (prop. 1979/80:2 Del A s. 195). Sådana särskilda omvårdnadsinsatser som avses i 15 kap. 35 § SkolL, regleras enligt 11 kap. 5 § gymnasieförord- Sekretess och tystnadsplikt i omvårdnadsverksamhet i anslutning till ningen i avtal mellan staten och den kommun eller annan huvudman som ansvarar för omvårdnaden. Vem som har ansvar för den särskilda omvårdnadsverksamheten beror således på vem staten i det enskilda fallet träffat avtal med. Det bör inte för sekretessfrågan ha någon betydelse om verksamheten utförs av annan än skolmyndigheten. En ny sekretessbestämmelse bör enligt utredningen därför införas i 23 kap. OSL för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verksamhet i form av boende i elevhem i anslutning till gymnasieskola med Rh- anpassad utbildning och omvårdnad i sådant boende. Med hänsyn till att skyddsbehovet är av likartat slag som när det gäller bör denna sekretess gälla med ett omvänt skaderekvisit. För den habilitering som bedrivs i elevhemmet av hälso- och sjukvårdspersonal gäller hälso- och sjukvårdssekretessen. Eleverna och deras vårdnadshavare kan lämna samtycke till att uppgifter lämnas till skolan, omvårdnadsverksamheten i elevhemmet respektive hälso- och sjukvårdsverksamheten. För uppgifter som regleras med föreslagen sekretessbestämmelse för verksamheten i form av boende i elevhem och omvårdnad i sådant boende ska vidare generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL vara tillämplig. Sekretess hindrar inte heller att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om det är nödvändigt för att myndigheten som lämnar uppgiften ska kunna fullgöra sin verksamhet. En ny tystnadspliktsbestämmelse i 29 kap. SkolL motsvarande den sekretess som föreslås bör införas för den som är eller har varit verksam i sådan enskilt bedriven verksamhet. 16Sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning 16.1Högskolans avskiljandenämnds skrivelse till regeringen framför i en skrivelse till regeringen (U2011/2568/SV) att den sekretessreglering som finns för uppgifter i ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning bör utökas till att även omfatta uppgifter i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning. Nämnden uttrycker att den ser det som angeläget att det finns samma möjligheter att fullgöra utredningen i ärenden som rör avskiljande från yrkeshögskoleutbildning som i ärenden om högskoleutbildning. Nämnden begär därför att de författningar som innehåller föreskrifter om uppgiftslämnande till nämnden, 6 kap. 15 § 5 patientsäkerhetslagen (2010:659), 12 kap. 10 § andra stycket 2 socialtjänstlagen (2001:453) och 11 § första stycket 2 förordningen (1999:1134) om belastningsregister utökas till att också omfatta ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning. prövar frågor om avskiljande av studerande från högskoleutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskoleutbildning. består av en ordförande och fyra andra ledamöter. De utses av regeringen för en bestämd tid. Ordföranden ska vara jurist och ha erfarenhet som domare. Av de andra ledamöterna ska en vara psykiatriskt sakkunnig, två Sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning ska ha särskild kunskap om förhållanden inom universitet och högskolor och en ska företräda allmänna intressen. För varje ledamot finns en ersättare som utses av regeringen som ledamoten. Ärendena utreds och föredras av personal vid , som är värdmyndighet för nämnden. Nämndens verksamhet regleras förutom i nämndens instruktion i högskolelagen (1992:1434), förordningen (2007:989) om avskiljande av studenter från högskoleutbildning, lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning, förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning, lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Nämndens beslut kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut om avskiljande ska, om den som har avskilts begär det, omprövas . Antalet avskiljandeärenden är lågt och var enligt årsredovisning 2009 och 2010. Ett ärende inleds efter anmälan från rektor vid universitet eller högskola när det gäller högskoleutbildning och efter anmälan från utbildningens ledningsgrupp när det gäller kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskoleutbildning. Ett ärende kan också tas upp på begäran av en studerande som avskilts och vill att avskiljandet ska omprövas. I anmälan beskrivs den situation som föreligger och till anmälan kan finnas bifogat domar och rapporter om det som ligger till grund för anmälan. Nämnden har ett datoriserat ärenderegister som kompletteras med traditionella dagboksblad i akterna. Nämnden kan vid behov inhämta utdrag från belastningsregister eller låta den studerande genomgå läkarundersökning. Annan typ av information om den studerande kan också tas in, t.ex. uppgifter från hälso- och sjukvården eller . Av punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om framgår att kvalificerad yrkesutbildning, som infördes , kommer att upphöra som särskild utbildningsform och ersättas av yrkeshögskoleutbildning (prop. 2008/09:68, bet. 2008/09:UbU6). omfattar samtliga utbildningar som avses i 7 § lagen om och syftar till att säkerställa att det finns Sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning utbildningar inom branscher där det finns ett uttalat behov av arbetskraft. Utbildningarna finns inom många olika områden, t.ex. IT, ekonomi, vård, turism, restaurang, bygg, lantbruk, media och teknik. deltog ca 42 000 studerande i utbildningar inom . studerade ca 400 000 vid universitet och högskolor. Utbildningarna inom har olika utbildningsanordnare. fanns det sammanlagt 236 utbildningsanordnare. De grundläggande kraven för behörighet till utbildning inom är gemensamma för alla utbildningar. Kraven skiljer sig från vad som gäller för högskoleutbildning. För många utbildningar finns det krav på ytterligare förkunskaper. Det kan handla om kunskaper från särskilda kurser i gymnasieskolans nationella program, yrkeserfarenhet eller andra erfarenheter som är av betydelse för utbildningens speciella inriktning. Om det finns fler behöriga sökande till en utbildning än det finns platser görs ett urval bland de sökande. Urvalsgrunderna är betyg, särskilt prov, tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. För varje utbildning inom finns det en ledningsgrupp som består av företrädare för arbetslivet, utbildningsanordnaren och de studerande. Beslut om antagning till en utbildning fattas av ledningsgruppen och beslutet kan inte överklagas. De allra flesta utbildningarna kombinerar teori med praktik på en arbetsplats, s.k. lärande i arbete (). Utbildningar inom som är långa kan avslutas med en examen. Det finns yrkeshögskoleexamen och kvalificerad yrkeshögskoleexamen. Myndigheten för ansvarar för frågor som rör . Myndigheten analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft, beslutar vilka utbildningar som ska ingå i och beviljar utbildningsanordnarna statlig finansiering. Myndigheten har även tillsyn över utbildningarna. Myndigheten administrerar också två utbildningsformer som ligger utanför , nämligen kompletterande utbildningar och lärlingsutbildningar för vuxna till vissa hantverksyrken. 16.4Avskiljande av studerande från högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning Bestämmelser om avskiljande av studerande från högskoleutbildning finns i 4 kap. 6 och 7 §§ högskolelagen. Avskiljande kan ske i fall då en studerande lider av psykisk störning, missbrukar alkohol Sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning eller narkotika eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet och det därför bedöms föreligga en påtaglig risk för att han eller hon kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Bestämmelserna om avskiljande har med endast redaktionella ändringar överförts års högskolelag. Bestämmelser om avskiljande av studerande från finns i 19 och 20 §§ lagen om . Även i lagen om kvalificerad yrkesutbildning finns bestämmelser om avskiljande av studerande som motsvarar de som gäller för högskolestuderande. I förarbetena motiverades möjligheten till avskiljande med att deltagande i utbildning var en investering och pengar för den enskilde, vilket krävde en stabil utbildningssituation (prop. 2000/01:63 s. 29). Samma motiv angavs för bestämmelserna om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning (prop. 2008/09:68 s. 46 f.). Inte i något av lagstiftningsärendena behandlas frågan om sekretess. En studerande får tills vidare avskiljas från yrkeshögskoleutbildning som anordnas av staten, en kommun eller ett landsting om han eller hon lider av psykisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Det måste dessutom finnas en påtaglig risk för att han eller hon kan komma att skada en annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Med allvarlig brottslighet menas våldsbrott och grova narkotikabrott, dvs. brott som normalt ger ett fängelsestraff om . Grov skadegörelse och allmänfarliga brott som ger fängelse anses också vara allvarlig brottslighet. En studerande som har gjort sig skyldig till omfattande brottslighet kan också avskiljas om hans eller hennes gärningar sammantaget ger ett fängelsestraff om . Avskiljandemöjligheten gäller inte i fall med enskild utbildningsanordnare. I sådana fall förutsätts parterna föra talan i civilrättslig ordning. Enligt 7 kap. 1 § förordningen om prövas frågor om avskiljande enligt 8–20 §§ förordningen om avskiljande av studenter från högskoleutbildning och 8 § förordningen (2007:990) med instruktion för . I huvudsak samma bestämmelser är således tillämpliga som i ärenden om avskiljande från högskoleutbildning. Sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning 16.5Sekretess i ärenden om avskiljande från högskoleutbildning En bestämmelse om sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning finns i 23 kap. 6 § OSL. Enligt den bestämmelsen gäller sekretess i ärende om avskiljande från högskoleutbildning för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. Sekretessbrytande bestämmelser som innebär att sekretessbelagda uppgifter får lämnas ut till finns i 6 kap. 15 § 5 patientsäkerhetslagen, 12 kap. 10 § andra stycket 2 socialtjänstlagen och 11 § första stycket 2 förordningen om belastningsregister. När bestämmelsen infördes sekretesslag (prop. 1987/88:41 s. 24 f.) angavs som motiv i huvudsak följande. För att ska kunna pröva frågor om avskiljande på ett tillfredsställande sätt måste den se till att ärendena blir tillräckligt utredda. Även om nämnden själv får begära in läkarintyg och höra den studerande muntligen bör den ofta ha behov av uppgifter från främst hälso- och sjukvården och . Dessa uppgifter om den enskilde som ofta kan vara av mycket ömtålig natur kan i princip lämnas till någon annan myndighet bara om det föreligger en skyldighet att lämna ut uppgiften enligt lag eller förordning. Eftersom det är mycket angeläget att nämnden i ärenden om avskiljande får tillgång till information som är av betydelse för ärendenas prövning förordas att nämnden ges möjlighet att införskaffa behövlig utredning. I så fall aktualiseras frågan om sekretess med hänsyn till skyddet för den enskildes personliga förhållanden. En regel om sekretess avgränsad till det mest nödvändiga området borde därför införas. Den bestämmelse om sekretess för ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning som infördes sekretesslag var inte begränsad till uppgifter om personliga förhållanden hos den studerande som prövningen om avskiljande gällde utan avsåg också uppgifter hos annan person, t.ex. en anhörig. I och med att sekretessen skulle gälla i ärenden om avskiljande kom sekretessen, förutom hos , också att gälla hos kammarrätten och dåvarande Regeringsrätten vid ett överklagande dit. Sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning Förslag: Sekretessregleringen som finns för ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning utökas till att omfatta också ärenden om avskiljande av studerande från yrkeshögskoleutbildning. Sekretessen ska inte omfatta beslut i ärenden. Från och hälso- och sjukvårdspersonalen ska utan hinder av sekretess kunna lämnas uppgifter som behövs för prövning av ett ärende om avskiljande av en studerande från yrkeshögskoleutbildning. Uppgifter ur belastningsregistret ska också kunna lämnas för prövningen. Följdändringar görs i patientsäkerhetslagen (2010:659), socialtjänstlagen (2001:453) och förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Förutsättningarna för att avskilja en studerande från en yrkeshögskoleutbildning är desamma som när det gäller avskiljande från högskoleutbildning.