sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Stark personalkontroll har däremot mer negativ betydelse för trivsel, för uppskattning av personal och för personlig utveckling. Han gjorde samma studie i 8 psykiatriska avdelningar. Fynden hade i huvudsak i samma tendenser i de båda studierna, men sambanden var genomgående starkare på de rättspsykiatriska avdelningarna. Betydelse för aggressivt beteende. I en annan studie undersöktes förekomst av aggressivt beteende med patienter engagerade i slagsmål och/eller överfall på andra patienter eller på personal. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet dien genomfördes på 143 psykiatriska avdelningar. Våldsamma incidenter inträffade mest i de avdelningar som jämfört med andra hade mindre autonomi, mindre problemorientering och mindre acceptans för att patienter utryckte aggressiva känslor. Detta undersöktes också i de 23 rättspsykiatriska avdelningarna. Där var det brister i engagemang och spontanitet, låg praktikorientering och personlig problemorientering som medförde ökade tendenser till våldsamheter från patienternas sida. En senare studie av Lanza m.fl. (1994) fann att patienters våld är relaterat till brister i auto- nomi. Det gemensamma för dessa studier tycks vara att vård med starkt begränsad autonomi i kombination med mindre betoning på behandling föder motstånd och aggressivt beteende. LVM-vård jämfört med annan vård I det s.k. behandlingshemsprojektet, under ledning av , har olika behandlingsenheter studerats med närmare 1500 deltagande personer. Behandlingsenheterna hör till sju olika grupper: LVU-hem, LVM-hem28, psykiatriska behandlingshem, psykiatriska avdelningar, en rättspsykiatrisk klinik, kommunala team för färdigbehandlade psykiatripatienter samt ett par privata behandlingshem för missbruk. I projektet har omfattande arbete lagts ned på att studera behandlingshemmens vårdmiljö med ett batteri av olika instrument som besvarats av personal, men inte av patienter eller motsvarande. (2002) redovisar jämförelser mellan SiS-institutioner och övriga enheter. Studien har ett brett angreppssätt och redovisar mätningar av arbetsmiljö, utbrändhet, känslor inför arbetet, arbetsgruppens psykologiska klimat, behand- lingsideologi, känslor inför patienter/klienter, och personalens självbild. Alla instrument riktades till personal, inte till patienter. Detta gällde även COPES. I korthet visar studien att det finns relativt tydliga skillnader mellan de olika vårdmiljöerna som bekräftas med flera olika instrument. Här skall främst skillnader mellan LVM- enheterna och övriga fokuseras. Arbetstillfredsställelse: Personalen på och kände visserligen mindre allmän leda än perso- nalen på alla övriga enheter, men de skattade högt på depersona- 28 , Hessleby, Gudhemsgården och Rällsögården. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet lisering, vilket innebär svårigheter att relatera till intagna som personer. Personalen hade låg arbetstillfredssällelse – endast personal inom rättspsykiatri låg lägre. Känslor inför arbetet: Personalen på är både mer stressade och mer uppgivna än personalen på andra enheter. Arbetsgruppsklimat: Personalen på är mer flykt- benägna än på andra enheter. De har låg sammanhållning och är mer osjälvständiga i sin yrkesroll. Psykosocial vårdatmosfär (COPES): Jämfört med genomsnittet på alla enheter låg LVM-enheterna lägre på stöd och engagemang (tillsammans med psykiatri och kommunala team), lägre på öppenhet och tal om känslor (tillsammans med rättspsykiatri och kommunala team), lägre på autonomi och social planering (till- sammans med rättspsykiatri, psykiatri och kommunala team), men närmare snittet på klarhet och ordning, och högre på repres- sion och konfrontation (tillsammans med rättspsykiatri). Behandlingsideologin präglas framförallt av ingen behandling alls. Man ligger lägre än alla andra enheter när det gäller tro på samarbete och arbetsallians. Självbild respektive Känslor inför patienter: vid LVM-institutionerna skiljer sig i dessa båda avseenden inte från personalen i andra institutioner. Avsnittet om LVM-vårdens kvalitet kan summeras i följande: 1.LVM-vården har utvecklats till att bli allt mera separerad från behandling av frivilliga och alltmera inlåst. Den starka ökningen av andelen låsta platser har inte diskuterats i någon utredning och inte motiverats utifrån förändringar i intagnas problembild. Detta påverkar institutionernas vardag och de intagnas normala LVM-vistelser tillbringas i allt större utsträckning på låst avdel- ning. 2.Lagen ställer inga tydliga krav på vårdens innehåll, endast att behövliga insatser skall ges. har en minoritet av institutionerna tillämpat strukturerade behandlingsmodeller, inklusive tolvstegsbehandling. Bredare satsningar har nu Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet genomförts för att utbilda personal i främst motiverande samtal och återfallsprevention. 3.Flertalet intagna erbjuds numera utredningar med helhetsper- spektiv, och alltfler sådana genomförs. Några institutioner erbjuder kvalificerade psykologiska utredningar om socialtjäns- ten beställer sådan. I tidigare avsnitt visades att dessa utred- ningar dock ej används optimalt för att anpassa vård och efter- vård. 4.En studie om våld bland kvinnor på institution understryker vikten av adekvat utredning och bemötande. Studien pekar också på betydelsen av konsekvent användande av riskskattning samt att medicinering med bensodiazepiner kan vara mycket problematiskt i många fall. 5.I ett par studier visas att är nöjda med LVM- vårdens omhändertagande och disciplinerande aktiviteter, men inte nöjda när det gäller utredande och motiverande aktiviteter och mest missnöjda när det gäller behandlande och bearbetande aktiviteter. enkäter bekräftar positiv attityd till omhän- dertagande och disciplinering, men saknar frågor om de sats- ningar som gjorts vad gäller att utveckla utredningar och behandling. 6.Intagna uppger att de fått hjälp att hantera sina missbrukspro- blem och sina relationsproblem. Knappt hälften hade fått hjälp och stöd att hantera sina problem med boende, fysisk och psy- kisk hälsa, samt endast en mindre andel hade fått hjälp med andra slags problem. Alla andelar utgår från dem som hade pro- blemen i fråga. 7.Brukarundersökningar rapporterar negativa upplevelser av tvångsomhändertagandet och av inlåsning. En studie visar att denna upplevelse är kvar även vid slutet av vårdtiden. En annan studie visar att en omvärdering skett när det gäller tvångsomhändertagandet som sådant, men vistelse på låst avdel- ning upplevs fortfarande i hög grad som kränkande. En majori- tet av deltagarna i eftervårdssatsningen Ett kontrakt för livet skattar denna från godkänt till mycket bra. 8.Brukarrevision är en införd utvärderingsmetod som genomförts framgångsrikt. Den gav vid en institution en positiv bild av individernas långsiktiga motivation att nå drogfrihet. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet efterfrågades mer struktur samt mer behandlingsin- slag för att undvika att motivationen minskar av pas- sivitet. 9.Vårdmiljömätningar visar att miljön präglas mer av discipline- ring än av behandling, och att klimatet präglas av en stark aggression bland intagna. Behandlingsklimatet är generellt sett mer problematiskt på låsta avdelningar än på olåsta. Översikten har från tillgänglig forskning visat att lagstiftning om tvångsvård är internationellt utbredd och att den typ av civil tvångslag med rehabiliterande syfte som finns i på intet sätt är unik, utan snarare är i linje med vad som är vanligt i länder av vår typ samt att det inte finns någon internationell trend att avveckla denna vårdform. Vi har också visat att det i , vid sidan om vår sociala tvångsvård i LVM, förekommer en psykiatrisk tvångs- vård av personer med missbruk som huvuddiagnos och psykisk sjukdom som ytterligare diagnos av icke obetydlig omfattning i antal och tidslängd. Såväl internationell som svensk forskning visar att tvångsvård bidrar till fullföljande av vård för grupper som annars inte skulle ha fått någon vård. De internationella kontrollstudier som har högst kvalitet visar att tvångsvård i olika juridisk form och för olika populationer av personer med missbruksproblem har effekt jämfört med kontrollgrupper. Översikten redovisar ett flertal studier om insatser som på olika sätt tycks vara relaterade till mer framgångsrikt utfall. Det handlar om kvalificerade utredningar, om strukturerat behandlingsinnehåll med fokus på såväl missbruk/beroende som relaterade problem, samt om långsiktig och kvalificerad eftervård. Kvalificerade diagnostiska och psykologiska utredningar är nöd- vändiga för att utveckla anpassad vård- och eftervårdsplanering. Strukturerat vårdinnehåll med fokus på missbruk och beroende samt relaterade problem har visat sig vara gemensamma faktorer för evidensbaserade insatser när det gäller frivillig vård och insatser som involverar anhöriga tenderar att förstärka positiva resultat (SBU 2001). De studier som redovisats antyder att motsvarande skulle kunna gälla även för vård som bedrivs med stöd av tvångslag. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Sedan slog fast att strukturerad behandling ligger inom uppdrag har sådana initiativ tagits. Det är viktigt att implementeringen av dessa studeras och rapporteras – inklusive studier med kontrollgruppsdesign. Tydligt fokus på behandling bör kunna minska tendenser till normbrytande beteen- den. Genom strukturerade insatser tidigt efter intagning kan moti- vationen att delta i fortsatt och mer fokuserad vård stärkas. En långsiktig och välplanerad eftervård som utformas individu- ellt baserat på diagnostisk utredning och som bygger vidare på strukturerade insatser under institutionsvården bör erbjudas alla som underkastas tvångsvård. Internationella studier visar att öppenvård efter kortare inledande institutionsvistelse också kan genomföras med stöd av tvångsföreskrift och att sådan föreskrift bidrar till långsiktig positiv effekt. Förstärkning av vårdens kvalitet har stor betydelse för dess legitimitet. Tvång är i sig en kränkning av individens autonomi. Den kan dock motiveras om den faktiskt kan bidra till individens tillfrisknande. måste vården i sig utformas så att den kan kännas meningsfull för den enskilde. Utveckling av vårdinnehåll och förbättring av vårdmiljön hör till de viktigaste inslagen i satsning på högre kvalitet i institutionsvården. Vårdmil- jömätningar ur både intagnas och personalens perspektiv kan ge viktig feedback till respektive institution och avdelning. Inskränk- ningar i individens rörelsefrihet, kontroller av olika slag, bör användas då så är motiverat. Men placering på låst avdelning är en så allvarlig inskränkning i individens autonomi att den bör begrän- sas till där detta krävs för vårdens genomförande. De initiativ som tagits inom SiS när det gäller brukarforum, brukarråd och brukarrevision för att stärka brukarnas ställning inom tvångsvården är positiva och bör följas noga. Tillsammans med forskning och tillsyn bör de kunna bidra till ökad transparens i tvångsvården. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet , , (1978). Dødeligheten blant løslatte fra Opstad. om Edruskapsspørsmål (2): 6–7, 18. Anglin, M. (1988). The efficacy of civil commitment in treating narcotic addiction. In: Leukefeld, . ): Compulsory treatment of drug abuse: research and clinical practice. Research monograph series, 86: 35–56. : US Government Printing Office. Baas, N.J. (1998). Strafrechtelijke Opvang Verslaafden (SOV). Bavon, A. (2001). The effect of the Tarrant county drug court project on recidivism. Evaluation and Program Planning 24: 13–22. , ; , ; , .; , ; , ; , ; , Dag & , (2009). Dopamine D2 receptor genotype is associ- ated with increased mortality at a 10-year follow-up of alcohol- dependent individuals. Alcohol & Alcoholism: 1–5. , , (1987). Behandlingshemmet – En studie av 157 gäster inskrivna – . Forsknings- och Utvecklingsbyrån, Rapport nr 78. , (1988). Alcoholics committed to treatment: A prospective long-term study of behavioral characteristics, mortality and social adjustment. Alcoholism: Clinical and 2(1): 19–24. , (2004). Tvångsvårdens utfall – en uppföljning av missbrukare vårdade med stöd av LVM. I: Forskningsrapporter. Bilagedel till betänkande, Tvång och förändring, (SOU 2004:3), s. 477–487. , (1994a). Institutionsvård av missbrukare. En studie av Älvgårdens behandlingshem. , (1994b). Överdödlighet och upprepade LVM- domar bland tvångsvårdade missbrukare. Socialmedicinsk tid- skrift, 10: 474–479. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Berkowitz, Gale; Brindis, ; Clayson, ; & , (1996). Options for recovery: Promoting Success among women mandated to treatment. 28(1): 31–38. Billinger, (2000). Få dem att vilja – motivationsarbete inom tvångsvården av vuxna missbrukare. : , , . (Doktorsavhandling.) , , (2009). En påtvingad relation? Kontaktmannaskapets utövande och villkor inom . : , Forskningsrapport nr 4. Bjerver, (1972). An evaluation of compulsive treatment programs for alcoholic patients in with particular reference to longitudinal development, epidemiological aspects and patient morbidity. Obscula Medica, suppl. Bjurner, (1992). Kvinnliga narkomaner i tvångsvård. Bobrova, ; Rughnikov, Urij; Neifeld, ; , ; Alcorn, ; Kirichenko, (2008). Challenges in providing drug user treatment services in : Providers views. Substance Use & Misuse 43:1770–1784. , ; Anglin, M. , (1993). Treatment effectiveness for legally coerced versus voluntary methadone maintenance clients. Abuse 19: 89–106. Broadstock, ; , ; , (2008). The effectiveness of compulsory, residential treatment of chronic alcohol or drug addiction in non-offenders. A systematic review of the literature. HSAC Report 2008:1. , : Health Services Assessment Collaboration (HSAC) (1988). Civil commitment – international issues. In: (Eds.) Compulsory Treatment of Drug Abuse: Research and Clinical Practice. : (). Research monograph series 86: pp.192–208. BRÅ (2008). : Brottsföre- byggande Rådet, Rapport 2008:17. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet SOU 2011:6 BRÅ (2009). : Brottsföre- byggande Rådet, Rapport 2009:17. & , (1983). Legal coercion and retention in drug abuse treatment. Hospital and Community Psychiatry, 34: 1145–1149. , , M. (2009): Outcomes of mandated treatment for women with histories of abuse and co-occurring disorders. 37: 346–352. , (1951). On death rates and causes of death in alcohol addicts. Acta Psychiatrica et neurologica Scandinavica 26(3–4): 297–311. , F.M. & Ditman, . (1963). The effect of court referral and disulfiram on motivation of alcoholism: A preliminary report. on Alcoholism 2: 276–279. Davoli, ; Bargagli, .; Perucci, .; Schifano, ; Belleudi, ; , ; Salamina, ; Diecidue, ; Vigna-Taglianti, , (2007). Risk of fatal overdose during and after specialist drug treatment: The VEdeTTE study, a national multi-site prospective cohort study. Addiction 102: 1954–1959. De , (1988). Legal pressure in therapeutic communities. In: . Leukefeld & . (Eds.) Compulsory Treatment of Drug Abuse: Research and Clinical Practice. Research monograph series, 86: 160–177. US Government Printing Office. Dement J.M. & . (1994). cancer mortality among asbestos textile workers: a review and update. Annual of Occupational Hygiene 38(4): 525–532. & Batey, . (1992). A 12-month prospective comparison of court-diverted with self-referred heroin users. Drug and 11: 121-129. & Maddux, (1996). Compulsory supervision and methadone maintenance. Devlin, M. m.fl. (2006). Drug Treatment Court of Pro- gram Evaluation: Final Evaluation Report. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Ditman, ; , .; Forgy, ; Moskowitz, , (1967). A controlled experiment on the use of court probation for drunk arrests. 124(2): 160–163. , .; Locke, . & , (1963). Follow- up study of narcotic drug addicts five years after hospitalization. Public Health Report 78: 185–193. , , (1998). Situationen 6–18 månader efter avslutad LVM-vård. En uppföljning av de 28 personer som dömts till vård enligt LVM –96 i . Utvärde- ringsrapport nr 4/98. : stad, Individ och famil- jenämnden. , (2005). Treatment of what? Class, gender and work ethics within the compulsory institutional care of alcohol abusers in during the 20th century. Nordisk Alkohol- & 22: 45–61 (English supplement). , (2001). Tvingad till vård – missbrukares syn på LVM, motivation och egna möjligheter. : , , . (Doktorsavhandling.) , (2009). Alcohol abuse, compulsory treatment and successive aftercare: A qualitative study of client perspectives. 17(3): 260–269. Elekes, (1987). Legislative arrangements relevant to alcohol treatment in . Contemporary Drug Problems 1987; 14: 113–23. , (1993). Vad nytt under solen? Om missbrukarvården i ett historiskt perspektiv. Socialt Perspektiv 72(4): 4–13. (1989). Dutch policy on the management of drug- related problems. , 84: 211–218. (1967). Varning för vård. En bok om frihets- berövanden, vårdanstalter och vårdideologi. : Söder- ström . Fagan, , (1982). The impact of legal coercion on the treatment of alcoholism. 12: 103–114. Ferri M, Bargagli AM, Faggiano F, Belleudi V, Salamina G, Vigna- Taglianti F, Davoli M, Perucci CA; di studio VEdeTTE Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet (2007) [Mortality of drug users attending public treatment centers in 1998–2001: a cohort study] (Abstract; artikeln på italienska). 31(5): 276–282. (1991). The long-term course of treated alcoholism: I. Mortality, relapse and remission rates and comparisons with community controls. on Alcohol 52: 44–54. , ; Hauser, ; , ; , J.W.A.S. ; Sillanpää, , (2005). Mortality of epilepsy in developed countries: A review. Epilepsia 46 (Supple- ment 11): 18–27. , ; Billsten, ; , , (2009). Femårsuppföljning – Kvinnor vårdade vid Lundens ungdomshem och LVM-hem. : styrelse, Forskningsrapport nr 1. , (1986). Characteristics of a good ward atmosphere. 74: 469–473. , ; , , (1998). Changes in mortality, arrests, and hospitalizations in nonvolun- tarily treated heroin addicts in relation to methadone treatment. Substance Use & Misuse 33(14): 2803–2817. , ; Storbjörk, ; , ; , , (2007). – tre utvärderings- perspektiv. Forskningsrapport nr 2. : tionsstyrelse (SiS). Gallant, .; Faulkner, ; Stoy, D.; Bishop, . & Langdon, D. (1968a). Enforced clinic treatment of paroled criminal alcoholics: A pilot evaluation. on Alcohol 25:77–83. Gallant, .; Bishop, ; Faulkner, ; , L.; , A. & Lathrop, D. (1968b). A comparative evaluation of compulsory (group therapy and/or Antabuse) and voluntary treatment of the chronic alcoholic municipal court offender. Psychosomatics 9:306–310. (1971). Evaluation of compulsory treatment of the alcoholic municipal court offender. In: , N.K. & Mendelson, J.H. ): Recent advances in studies of alcoholism, pp. 806–823. : US Government Printing Office. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Gallant, .; Bishop, ; Mouledoux, A.; Faulkner, ; Brisolara, , . (1973). The revolving-door alcoholic: An impasse in the treatment of the chronic alcoholic. 28:633–635. Gerdner, (1986). Uppföljning av Runnagårdens 5-veckors-pro- gram. patienter efter utskrivning. Gerdner, (1998a). Compulsory treatment for alcohol use disorders – Clinical and methodological studies of treatment outcome. : Avdelningen för klinisk alkoholforskning, . (Doktorsavhandling.) Gerdner, (1998b). LVM-vården kvalitet enligt bedömning. : , rapport nr 1. Gerdner, (1999). Problem kring begreppet medberoende. Kritisk granskning av ett omstritt begrepp utifrån forskning och behandlingserfarenhet. Socionomen 4: 53–63. Gerdner, (2000). Utfall och kvalitet inom . Uppföljning av Lunden och Älvgården. : , SiS följer upp och utvecklar 3/00. Gerdner, (2004a). Utfall av LVM-vård – Översikt och syntes av hittillsvarande studier. I: Forskningsrapporter, Bilagedel till betänkande Tvång och förändring, SOU 2004:3, , s. 303–414. Gerdner, (2004b). LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt – En kontrollerad registerstudie i . I: Forsknings- rapporter, Bilagedel till betänkande Tvång och förändring, SOU 2004:3, , s. 415–476. Gerdner, (2004c). En genomgång av studier om fortsatt vård efter LVM. Alkohol & Narkotika, 98(45): 17–20. Gerdner, (2005). Tvångsvårdens utfall och effekt. I: (red.). Tvångsvård av missbrukare – teori och praktik. : , s. 217– 254. Gerdner, (2008). Från tvångologins horisont. Forskning om tvångsvård vid tungt missbruk. I: J. (red.). Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet teori och randomisering till klinik. : Medicinska fakulteten, , s. 233–252. Gerdner, , (1997). Mortality of treated alcoholics after eight years in relation to short-term outcome. Alcohol & Alcoholism 32(5): 573–579. Gerdner ; Söderfeldt (1988). Behand- ling som hjälp till självhjälp. Minnesotamodellen tillämpad på ett svensk LVM-hem, Runnagården – Bakgrundsfaktorer och resultat. : , Rapport nr 47. Gerdner, ; Furuholm, , (1997). Abscondence and length of treatment in locked wards for compulsorily committed alcoholics in relation to treatment program and legal changes. 6: 310–316. Gerdner, , (2007). Effects of psychologists assessments of patients within compulsory care – A matched- control trial. Gerdner, , , , (2001). Personality factors and drug of choice in female addicts with psychiatric comorbidity. Substance Use & Misuse 37(1): 1–18. , (1991). LVM i praktiken, En uppföljning av tvångs- åtgärder vid missbruk, . i ., Sociala enheten. , (1994a). Anmäld enligt LVM. Missbrukare som vårdats enligt LVM. Sociala enheten, i . , (1994b). Anmäld enligt LVM. Missbrukare som vårdats enligt SoL. Sociala enheten, Läns- styrelsen i . Glicksman L. m.fl. (2004). Drug Treatment Court Evalu- ation Project Final Report. , (1961). Essays on the Social Situation of Mental Patients and Other Inmates. Middlesex, : Penguin books Ltd, reprinted 1982. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet Gottfredson, ; , W. Kearly; Najaka, . (2005). The Drug Treatment Court: 3- year self-report outcome study. 29(1): 42–64. Hajighasemi, (2008). Ett kontrakt för livet. Utvärdering av en särskild satsning på missbrukarvården. SiS följer upp och utvecklar 3/08. : (SiS). Hajighasemi, , (2009). Utvärdering av SiS § 27–vård i SiS regi. : , Allmän 2009:5. Heale, P. & Lang, E. (2001). A process evaluation of the CREDIT (Court Referral and Evaluation for Drug Intervention and Treatment) pilot programme. Drug and 20(2):223–230. , , (2006). Upplevelsen av motivationsarbete – en studie ur klienters och kontaktpersoners perspektiv på Frösö LVM-hem. Hunt, G. Halsey & Odoroff, . (1962). Followup study of narcotic drug addicts after hospitalization. Public Health Report 77: 41–54. , (1849). : J. Beckmann. , , (2010). Compulsory commit- ment to care of substance misusers – A worldwide comparative analysis of legislations. 3, 117–130. , , (2003). Psykisk och somatisk belastning hos tvångsvårdade kvinnor. LVM- och LVU-vårdade kvinnor vid Lunden. SiS följer upp och utvecklar 1/03. , (2002). Arbetsmiljö och behandlingskultur. Jämförelse mellan SiS-institutioner och andra vårdmiljöer. Forskningsrapport nr 2/2002. , (2000). Tvång och tillit. LVM-vård som kulturell ingenjörskonst – exemplet Hornö. Forskningsrapport nr 1/2000. Tvångsvård vid missbruk - effekt och kvalitet (1972). Missbruk och återfall, några aspekter på alkoholmissbruk. (Doktorsavhandling) , . Klingemann, (1987). From controlling a wayward life to controlled therapeutic measures? Changes in Swiss commitment laws. Contemporary Drug Problems 14: 51–77. , ; , , K (2001). En studie av 4 socialdistrikt med hög respektive låg frekvens av LVM-vård efter lagändringen 1994. : Avdelningen för klinisk alkoholforskning, Lunds Uni- versitet, Lacasse, ; , ; Simard, , (2005). Meta-analysis of silicosis and lung cancer. 31(6): 450–458. & Bowden, . (1971). A follow-up study of narcotic addicts in the program. 128: 41–46. Lanza, ; Kayne, .; , , (1994). Environmental characteristics related to patient assault. Issues in Mental Health Nursing 15: 319–35. , , (2008). Tvångsvårdade och frivilligt vårdade män – en komparativ studie vid fem SiS- institutioner.