sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Tillsammans bör de nationella centra ansvara för påbyggnads- utbildningar såsom ST-kurs för läkare och vidareutbildning för sjuksköterskor, psykologer och socionomer. Arbetsgivaren ansvarar för fortbildning och vidareutbildning av personal som inte har genomgått utbildning i beroendelära. Utbild- ningarna kan förslagsvis vara i olika steg och poängomfattning och på så vis också vara meriterande. Detta är viktigt för kunskaps- utvecklingen och statusen för området. (2008). Nordic Conference on Steroid Abuse. Hämtad , 2009, från sandberg080123.html Anshel, M. (1991). Cognitive-behavioural strategies for com- bating drug abuse in sport: Implications for coaches and sport psychology consultants. Sport Psychol, 5, 152–166. (2003). Drogvaneundersökning bland ungdomar, för CAN och samarbetspartners. Rapport – teknisk beskrivning. : ARS research AB. Arver, S., , S., & , A. (2007). Ansökan om medel för eta- blering av ett Nationellt om Doping och Antidoping arbete samt tillhörande prospekt. Bahrke, M. S., , J. E., , R. H., & Catlin, D. (1992). Psychological moods and subjectively perceived behavioral and somatic changes accompanying anabolic-androgenic steroid use. Am J Sports Med, 20(6), 717–724. Bahrke, M. S., Yesalis, C. E., Kopstein, A. N., & , J. (2000). Risk factors associated with anabolic-androgenic steroid use among adolescents. J Sports Med, 29(6), 397–405. Basaria, S., Wahlstrom, J. T., & Dobs, A. (2001). Clinical review 138: Anabolic-androgenic steroid therapy in the treatment of chronic diseases. lism, 86(11), 5108–5117. Beaver, K. M., Vaughn, M. G., Delisi, M., & , J. (2008). Anabolic-androgenic steroid use and involvement in violent behavior in a nationally representative sample of young adult males in the . Am J Publ Health, 98(12), 2185– 2187. Brower, K. (1997). Withdrawal from anabolic steroids. Curr , 6, 338–343. Brower, K. (2002). Anabolic steroid abuse and dependence. Cur Psychiatry Rep, 4(5), 377–387. (2008). Behovsinventering av information i kommuner om missbruk av dopningsmedel (anabola androgena steroider och andra hormonläkemedel). , Y., Soubranne, R., & Brunel, P. (2009). Exploring the social image of anabolic steroids users through motivation, sportspersonship orientations and aggression. Scand J Med Sci Sports, 19(2), 228–234. Y., & Pope, H. G., Jr. (1994). Violence toward women and illicit androgenic-anabolic steroid use. , 6(1), 21–25. S., & , L. (2003). Behavioral and physio- logical responses to anabolic-androgenic steroids. Neurosci Bio- behav Rev, 27(5), 413–436. C., , R., , J. C., & Wagstaff, G. F. (2003). A preliminary investigation into the relationship between ana- bolic-androgenic steroid use and the symptoms of reverse ano- rexia in both current and ex-users. Psychopharmacol (Berl), 166(4), 424–429. Corcoran, J. P., & Longo, E. (1992). Psychological treatment of anabolic-androgenic steroid dependent individuals. J Subst Abuse Treat, 9, 229–235. L., & McGinnis, M. (2008). Prepubertal social subjugation and anabolic androgenic steroid-induced aggression in male rats. J Neuroendocrin, 20(8), 997–1005. C., Thurelius, A. M., , M., , A., & , F. (2003). The anti-doping hot-line, a means to capture the abuse of doping agents in the Swedish society and a new service func- tion in clinical pharmacology. Eur J Clin Pharmacol, 59(8–9), 571–577. R., , B., , F. M., Kicman, A., & Baker, J. (2008). Anabolic steroid use: patterns of use and detection of doping. Sports Med, 38(6), 505–525. (2007). : (). Gårevik, N., & , A. (2010). Dual use of anabolic-androgenic steroids and narcotics in . Drug Alcohol Depend. [Epub ahead of print]. C., & , M. (2005). Psychiatric complications of anabolic steroid abuse. Psychosom, 46(4), 285–290. C., & , M. (2005). Psychiatric complications of anabolic steroid abuse. Psychosom, 46(4), 285–290. , M., , P., Kindlundh, A. M., & , F. (2000). Anabolic-androgenic steroids affect the content of sub- stance P and substance P(1–7) in the rat brain. Peptides, 21(6), 845–852. , G., & , T. (2008). Anabola androgena steroi- der. , T., Langenbucher, J., , S., Sanjuan, P., & Park, S. (2006). Predicting intentions for long-term anabolic-androgenic steroid use among men: a covariance structure model. Psychol Addict Behav, 20(3), 234–240. , T., Schlundt, D., Langenbucher, J., & , T. (2006). Presence of muscle dysmorphia symptomology among male weightlifters. Compr Psychiatry, 47(2), 127–135. , D., & Herngren, E. (2008). En kartläggning av träningsvanor och doping i : vid högskolan i . , O. (2010). Hvitfeldt, T., & Gripe, I. (2010). 2009: (). (2009). Kartläggning av träningsvanor och användning av prestationshöjande preparat i . , G., , M., , E. B., , U., & , U. (1998). Anabolic steroids and violent crime--an epidemiological study at a jail in , . Compr Psychiatry, 39(4), 203–205. , P., , M., Kindlundh, A., & , F. (2000). The effect on opioid peptides in the rat brain, after chronic treatment with the anabolic androgenic steroid, nandrolone decanoate. Brain Res , 51(5), 413–418. Kanayama, G., , J. I., & Pope, H. (2008). Long-term psychiatric and consequences of anabolic-androgenic steroid abuse: a looming public health concern? Drug Alcohol Depend, 98(1–2), 1–12. Kanayama, G., Brower, K.J., , R.I., , J.I., & Pope, H. (2009a) Issues for DSM-V: clarifying the diagnostic crite- ria for anabolic-androgenic steroid dependence. Am J Psychiatry, 166(6), 642–645. Kanayama, G., , J. I., & Pope, H. (2009b). Features of men with anabolic-androgenic steroid dependence: A compari- son with nondependent AAS users and with AAS nonusers. Drug Alcohol Depend, 102(1–3), 130–137. Kashkin, K. B., & , H. (1989). Hooked on hormones? An anabolic steroid addiction hypothesis. JAMA, 262(22), 3166–3170. Kindlundh, A. M., Bergstrom, M., Monazzam, A., , M., , G., Langstrom, B., et al. (2002). Dopaminergic effects after chronic treatment with nandrolone visualized in rat brain by positron emission tomography. Prog Neuropsycho- pharmacol Biol Psychiatry, 26(7–8), 1303–1308. Kindlundh, A. M., Hagekull, B., Isacson, D. G., & , F. (2001). Adolescent use of anabolic-androgenic steroids and rela- tions to self-reports of social, personality and health aspects. Eur J Publ Health, 11(3), 322–328. Kindlundh, A. M., Isacson, D. G., , L., & , F. (1998). Doping among high school students in , : A presentation of the attitudes, distribution, side effects, and extent of use. , 26(1), 71–74. Kindlundh, A. M., Isacson, D. G., , L., & , F. (1999). Factors associated with adolescent use of doping agents: anabolic-androgenic steroids. Addiction, 94(4), 543–553. Kindlundh, A. M., , J., & , F. (2003). Chronic administration with nandrolone decanoate induces alterations in the gene-transcript content of dopamine D(1)- and D(2)- receptors in the rat brain. , 979(1–2), 37–42. Klötz, F. (2008). Anabolic Androgenic Steroids and Criminality. Doktorsavhandling, , . Klötz, F., , M., , F., & , I. (2006). Criminality among individuals testing positive for the presence of anabolic androgenic steroids. Arch Gen Psychiatry, 63(11), 1274–1279. Klötz, F., , A., Isacson, D., & , I. (2007). Violent crime and substance abuse: a medico-legal comparison between deceased users of anabolic androgenic steroids and abusers of illicit drugs. Forensic Sci Int. 173(1), 57–63. Epub 2007 2. Klötz, F., , A., , O., & , I. (2010). The significance of anabolic androgenic steroids in a Swedish prison population. Compr Psychiatry, 51(3), 312–318. Epub 2009 Jul 9. (2009). Självmord (suicid). Hämtad , 2009, från alvmord.pdf (2008). Socialmedicinska häktesprojektets helårsrapport och 2007. Leifman, H., & , C. (2008a). Kartläggning av dopnings- förekomst bland gymtränande i . Rapport nr 35. Hämtad , 2009, från Leifman, H., & , C. (2008b). Studie om svenska folkets användning av dopningspreparat. Hämtad 20 febru- ari, 2009, från Leifman, H., , C., , E., & , S. (2009). Uppskattad AAS förekomst bland tränande i . En observationsstudie genomförd på träningsanläggningar i . Hämtad , 2009, från S., & , C. (2005). Nandrolone decanoate has long-term effects on dominance in a competitive situation in male rats. Physiol Behav, 84(1), 45–51. Lundholm, L., , , , , , I. (2010). Use of ana- bolic androgenic steroids in substance abusers arrested for crime. Drug Alcohol Depend, 2010 3. [Epub ahead of print]. (2008). Sammanfattning av resultat från enkätstudie riktad till tränande på gym i . A., Dimeff, R. J., Lombardo, J. A., & Sample, R. (1995). Psychiatric effects and psychoactive substance use in anabolic-androgenic steroid users. Clin J Sports Med, 5(1), 25–31. (2010). Dopningen i – en inventering av utbred- ning, konsekvenser och åtgärder. Middleman, A. B., & DuRant, R. (1996). Anabolic steroid use and associated health risk behaviours. Sports Med (), 21(4), 251–255. Midgley, S. J., , N., & , J. (2001). Levels of aggression among a group of anabolic-androgenic steroid users. Med Sci , 41(4), 309–314. , W. R., & , K. (2006). Rethinking Substance Abuse: What The Science Shows, and What We Should Do About It. (2004) Seminarium om missbruk av hormonbaserade dop- ningsmedel. (2006) Aktionsplan mot missbruk av hormonpreparat. , T., & , G. (2006). Mandom, mod och morske män: anabola androgena steroider: medicinskt, rättsligt och socialt. (2006). Research Report Series – Anabolic Steroid Abuse. Hämtad , 2009, från Steroids.html , S., Baigi, A., , B., & , B. (2001). The prevalence of the use of androgenic anabolic steroids by adoles- cents in a county of . Eur J Publ Health, 11(2), 195–197. , S., Spak, F., , B., Baigi, A., & , P. (2004). Attitudes and behaviors with regards to androgenic ana- bolic steroids among male adolescents in a county of . Subst Use Misuse, 39(8), 1183–1197. Noakes, T. (2004). Tainted glory--doping and athletic perform- ance. N Engl J Med, 351(9), 847–849. Pagonis, T. A., , N. V., Koukoulis, G. N., & Hadjichristodoulou, C. (2006). Psychiatric side effects induced by supraphysiological doses of combinations of anabolic steroids correlate to the severity of abuse. Eur Psychiatry, 21(8), 551–562. Pagonis, T. A., , N. V., Koukoulis, G. N., Hadjichristodoulou, C. S., & , P. (2006). Psychiatric and hostility factors related to use of anabolic steroids in monozygotic twins. Eur Psychiatry, 21(8), 563–569. Papazisis, G., Kouvelas, D., Mastrogianni, A., & Karastergiou, A. (2007). Anabolic androgenic steroid abuse and mood disorder: a case report. Int J Neuropsychopharmacol, 10(2), 291–293. Parkinson, A. B., & , N. (2006). Anabolic androgenic steroids: a survey of 500 users. Med Sci Sports Exerc, 38(4), 644–651. (2008). Characteristics and Consequences of Use of Anabolic Androgenic Steroids in Poly Substance Abuse. Doktors- avhandling, , . , A., , J., , A., & , I. (2010). Substance abusers' motives for using anabolic andro- genic steroids. Drug Alcohol Depend, 111(1–2), 170–172. Epub 2010 21. , A., , M., , F., & , I. (2006). Morbidity and mortality in patients testing positively for the presence of anabolic androgenic steroids in connection with receiving care. A controlled retrospective cohort study. Drug Alcohol Depend, 81(3), 215–220. , A., , M., , P., Druid, H., , P., & , I. (2006). Toxicological findings and of death in autopsied users of anabolic androgenic steroids. Drug Alc Depend, 81(3), 241–249. Pope, H. G., Jr., & , D. (1990). Homicide and near-homicide by anabolic steroid users. J Clin Psychiatry, 51(1), 28–31. Pope, H. G., Jr., & , D. (1994). Psychiatric and effects of anabolic-androgenic steroid use. A controlled study of 160 athletes. Arch Gen Psychiatry, 51(5), 375–382. Pope, H. G., Jr., , A. J., , P., Olivardia, R., & , K. A. (1997). An underrecognized form of body dysmorphic disorder. Psychosom, 38(6), 548–557. Pope, H. G., , K. A., & Olivardia, R. (2000). The complex: the secret crisis of male body obsession. ; : Free Press. Quaglio, G., Fornasiero, A., Mezzelani, P., Moreschini, S., Lugoboni, F., & Lechi, A. (2009). Anabolic steroids: dependence and compli- cations of chronic use. Int Emerg Med. (2009). Statistik över dopingfall per utövar- kategori 2002–2008. (2008). Den illegala drogsitua- tionen i : , . (2010) Drogsituationen – läges- bild i –2009. publikationer/Rapporter/Publicerat--- Nationellt/Amnesrapporter/Narkotika/Drogsituationen-2008--- Rohman, L. (2009). The relationship between anabolic androgenic steroids and muscle dysmorphia: a review. Eat Disord, 17(3), 187–199. (2009). Dopning (hormondopning). Hämtad , 2009, från , , , M., & , A. (2008). Use of doping agents, particularly anabolic steroids, in sports and society. , 371(9627), 1872–1882. (1993). Ungdomsundersökning: Skandinavisk opinion AB. Skårberg, K. (2009a). Anabolic-androgenic steroid users in treatment: social background, drug use patterns, and criminality. Doktors- avhandling, , . Skårberg, K. (2009b). Is there an association between use of anabolic- androgenic steroids and criminality? Opublicerad submitted article. Avdelningen för klinisk medicin vid : vid läns landsting. Skårberg, K., & Engstrom, I. (2007). Troubled social background of male anabolic-androgenic steroid abusers in treatment. Subst Abuse Treat Prev Policy, 2, 20. Skårberg, K., , F., & Engstrom, I. (2008). The development of multiple drug use among anabolic-androgenic steroid users: six subjective case reports. Subst Abuse Treat Prev Policy, 3, 24. Skårberg, K., , F., & Engstrom, I. (2009). Multisubstance Use as a Feature of Addiction to Anabolic-Androgenic Steroids. Eur Addict Res, 15(2), 99–106. Skårberg, K., , F. & Engstrom, I. (2010). Is there an asso- ciation between use of anabolic-androgenic steroids and criminality? Eur Addict Res. 16(4), 213-9. (2010). Bättre vård och stöd för individen. Om ansvar och tvång i den svenska missbruks- och beroendevården. En diskussions- promemoria från (S 2008:04). (2010). Delstudie i Statens folkhälso- instituts prevalensprojekt som har till syfte att kartlägga narkotika- användandet bland universitets- och högskolestuderande i . , , Statens folkhälso- institut. (Opubl.) Delstudie i Statens folkhälso- instituts prevalensprojekt som har till syfte att kartlägga narkotika- användandet bland universitets- och högskolestuderande i . , Statistiska central- byrån, . (Opubl.-a) Delstudie i Statens folkhälso- instituts prevalensprojekt som har till syfte att kartlägga narkotika- användandet i . Steensland, P., Blakely, G., , , , C., & Pohorecky, L. (2005). Anabolic androgenic steroid affects social aggression and fear-related behaviors in male pair-housed rats. Horm Behav, 48(2), 216–224. Steensland, P., , M., Kindlundh, A., , C., & , F. (2005). Amphetamine-induced aggression is enhanced in rats pre-treated with the anabolic androgenic steroid nandrolone decanoate. Steroids, 70(3), 199–204. Talih, F., Fattal, O., & , D., Jr. (2007). Anabolic steroid abuse: psychiatric and physical costs. Med, 74(5), 341–344, 346, 349–352. (1993). Bruket av psykofarmaka, narkotika och anabola androgena steroider. FS-9318/21. (1994a). Bruket av psykofarmaka, narkotika och doping- medel. FS-9408/10. (1994b). (1995). Utredningen om dopning. (1996a). Bruket av psykofarmaka, narkotika och doping- medel. FS-9607/13. (1996b). (1998). (2000). Bruket av psykofarmaka, narkotika och dopingmedel. FS-200130/FS-200170/FS-200200/FS-200230. (2008). Yttrande över förekomst och vissa konsekvenser av illegal användande av anabola androgena steroider: bilaga 5(Red. ), SOU 2008:120: Bättre kontroll av missbruksmedel: en effektivare narkotika- och dopningslagstiftning m.m.: betänkande av narkotikautredningen : . (2009). Anabola androgena steroider och blandmissbruk – en prevalensuppskattning. (S 2008:04). , I., & Parlklo, T. (2002). Anabolic androgenic steroids and violence. Acta psychiatr Scand. (412), 125–128. , I., , O., & , J. (2000). Cause and of death among users of anabolic androgenic steroids. J Forensic Sci, 45(1), 16–23. (2009). Wichstrom, L., & , W. (2001). Use of anabolic-androgenic steroids in adolescence: winning, looking good or being bad? J , 62(1), 5–13. (1997). Androgenic anabolic steroids and body dysmorphia in young men. J Psychosom Res, 42, 225–234. , C. F., , P., & Pope, H. (2005). body image in versus the West: Yanggang Zhiqi meets the complex. Am J Psychiatry, 162(2), 263–269. 14Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården Detta är en sammanställning av forskningsläget när det gäller kvinnors missbruk och behandling samt deras barns utsatta situation. Behand- lingssystemen är uppbyggda för mäns behov. Kvinnor förefaller mindre intressanta för utvärderarna. Hur kvinnors missbruk ser ut och vad som utgör de bästa insatserna för dem tenderar att förbises. Kvinnor har i större utsträckning än män erfarenhet av sexuella övergrepp, fysiskt våld,, suicidförsök och medicinering för psykiska problem. Detta ställer krav på gender sensitive behandling. Förutom individuella hänsyn behöver behandlings- insatserna anpassas till behov hos olika subgrupper av kvinnor och utvecklas såväl i öppenvård som institutionsvård. Avgörande är kontinuitet och långsiktiga stöd och behandlingsinsatser. vet man, att kvinnor under sin livstid har lägre sannolikhet att få vård och behandling för sitt missbruk än män. De har flera barriärer att övervinna, brist på insatser för gravida, rädsla för omhändertagande av barnet och brist på barnomsorg i anknytning till vården och sist men inte minst rädslan för stigmatisering som gör att kvinnan försöker dölja sitt missbruk och drar sig för att söka vård. Grav- iditet är en nyckelsituation, då kvinnor visat sig speciellt moti- verade att avbryta sitt missbruk. Detta ställer krav på tillgång till drogfria behandlingsalternativ för kvinnor, speciellt gäller det för gravida kvinnor och inom familjebehandling för småbarnsföräldrar. Forskning och en fördjupad kunskap utifrån ett könsperspektiv på manligt och kvinnligt missbruk skulle kunna gynna och nyansera utvecklingen av förebyggande och behandlande insatser. Ett familje- perspektiv, inkluderande mäns och kvinnors missbruksproblematik och de utsatta barnens behov behöver vidareutvecklas. Underlaget till dessa slutsatser är baserat på svenska och internationella studier och översikter. Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården För att förstå mäns och kvinnors missbruk och behov av preventiva och behandlande insatser behövs ett teoretiskt perspektiv som synliggör kön. (1998) talar om genussystemet, det nätverk av processer, fenomen, föreställningar och förvänt- ningar som bildar mönster och ordnar kön. Hon belyser isär- hållandets logiker, att manligt och kvinnligt inte ska blandas, vilket innebär att varje samhälle och varje tid har kontrakt för samspelet mellan könen. Genuskontrakten, idealbilden av man och kvinna, arbetsdelningen mellan könen och socialisationen är i väsentliga delar olika för de båda könen. De har genom historien styrt hur män och kvinnor ska förhålla sig till varandra. Kvinnan ansvarar för hemmets sfär och vården av hem och barn. Mannen ansvarar för den offentliga sfären och livet utanför hemmet. (2001) beskriver också hur genuskontrakten under sista seklet tappat kraft i det svenska och andra västerländska samhällen. Det moderna projektet har skakat om könens relationer. Kvinnans idealbild som husmor med sin plats i hemmet under förra seklets början har fått ge vika för en jämställd kvinna, som delar ansvaret för hem och barn med mannen och en offentlig sektor, som avlastar hemuppgifter. ges exempel på hur genus- stereotypierna tenderar att komma till korta, i verkliga mäns och kvinnors liv. En genomgång beträffande mäns och kvinnors missbruk (2003 a) visar på en del likheter mellan manligt och kvin- nligt missbruk, men främst blir skillnaderna mellan män och kvinnor tydliga. I förhållande till idealbilden i samhället om kvin- nan som nykter, kontrollerad och den sammanhållande i hem och familj, utgör den missbrukande kvinnan närmast en motbild. Missbruket förknippas också med epiteten sexuellt lösaktig och dålig mamma. Detta bidrar till svag självkänsla, skam och skuld hos kvinnorna. Mäns bruk och missbruk av droger möts däremot med större tolerans. Detta kan tolkas som ett utslag av att alkoholen av tradition utgör ett naturligt inslag i vardagslivet i sam- hället och att det ses som manligt att en man tar sig ett järn. En kvalitativ studie (1998, 1999) av psykosocialt utsatta missbrukarfamiljer visar traditionell arbetsdelning mellan könen. Mamman har enligt kvinnornas berättelser huvudansvaret för hem och barn till dess missbruket tar överhanden. Först i den situationen bryter drogfria pappor sin traditionella roll och tar över Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården ansvaret för barnen. Kvinnors missbruk som uttryck för frihets- strävanden och att män tar över ansvar för hem och barn kan ses som utslag av det moderna projektet (2001). En annan kvalitativ studie av ett terapeutiskt samhälle för kvin- nor (2000, 2003 b) visar att missbrukande kvinnor i behandling kan ta igen brister i sin socialisation, den ofta genom tidigt missbruk förlorade tonårstiden. Det sker i nära samspel med de kvinnliga behandlarna och väninnorna i kollektivet. Däri- genom kan de, i likhet med vad Ravndal (1994) funnit, få tillgång till redskap både att hantera drogberoendet och relationen till män. Spak (1999) efterlyser ett könsperspektiv också på mäns familje- relationer. Missbrukande kvinnors och mäns väg ut ur narkotika- missbruk belyser (2002) i en intervjustudie med 42 män och 33 kvinnor. Många kvinnor påtalade beslutet att sluta med narkotika som resultatet av en längre inre mognadsprocess. Män- nen och några kvinnor talar om en tydlig vändpunkt pga. en krisartad händelse eller starkt försämrade levnadsvillkor. Graviditet och ansvar för de egna barnen spelar en påtaglig roll för kvinnornas väg ut ur missbruk, medan männen nämner olika yttre skäl. Av betydelse är vad Scheffel (2010) belyst, hur en bristfällig relation till den egna modern inverkat negativt på behandlings- resultatet i öppenvårdsbehandling av alkoholberoende kvinnor. 14.2Nya alkoholvanor bland kvinnor Duckert, Lossius, Ravndal och (2008) beskriver hur ny forskning utvecklats de sista 10–20 åren, både kliniska studier och studier om den vanliga kvinnliga befolkningens förhållande till alkohol. Dessa visar, att kvinnor i de flesta västliga, industriali- serade länder dricker mer alkohol . dricker de betydligt mindre än männen i motsvarande ålderskategorier. I de olika länderna dricker både flickor och pojkar betydligt mer än den vuxna befolkningen. Alkoholkonsumtionen jämnas emellertid ut med ökande ålder. Det som påtagligt minskar bruket både bland kvinnor och män är att bilda familj och få barn. En nationell norsk studie (Hoverak, O. & Bye 2007) visar, att situationen att ha hemmavarande minderåriga barn reducerar alkoholbruket både för män och kvinnor. Från ung vuxen till förälder reduceras alkohol- bruket för män och för kvinnor . Enligt författarna kan detta ses som uttryck för kvarstående Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården De förtydligar, att både biologiska faktorer och samhällsförväntningar reglerar kvinnors alkoholbruk. De allra flesta kvinnor minskar eller avhåller sig från alkoholbruk under graviditet och småbarnsperiod. Deras bruk verkar i hög grad påverkas av relationer till signifikanta andra. Författarna summerar, att trots att kvinnor och män haft samma tillgång till alkohol dricker kvinnor fortfarande av vad män konsumerar. 14.3Mönster att ta droger bland ungdomar – Könsperspektiv på social- tjänsten (2004) fann att bland ungdomar i riskzon, genom social barnavård placerade utanför hemmet, var missbruk lika vanligt bland pojkar och flickor. Asocialt beteende som kriminalitet och våld var dubbelt så vanligt bland pojkar. Sexuellt utagerande eller prostitution var det enda beteendet som noterades mer för flickor än pojkar.