sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Enkätsvaren tyder på att föräldrarna var tämligen beroende av varandra, såväl tids-, och resursmässigt, som känslomässigt, vilket kan vara en förklaring till varför vårdbidraget i en mindre utsträckning än barnbidraget och underhållsstödet verkar påverka föräldrarnas förmåga att komma överens. Handläggarna vid ansåg dock att detta berodde på att föräldrarna redan var överens när ansökan om vårdbidrag lämnades in och att reglerna var så klart avgränsade att det inte fanns något utrymme för tvist. Svaren visar också att den förälder som inte bor med barnet, inte i någon större utsträckning tar del i vården av barnet. Enligt utredningen går det dock inte att bortse från möjligheten att en umgängesförälder skulle ta större del i omsorgen om han eller hon kunde få möjlighet till ekonomiskt stöd. De barn som det här är fråga om kan vara vårdkrävande och i behov av särskilda insatser. Det är då rimligt att anta att umgängesföräldern skulle ta större del i ansvaret för barnet om han eller hon också gavs bättre ekonomisk möjlighet till det. Enligt uppgift från de handikappförbund som utredningen har haft kontakt med måste som regel många föräldrar, även i de fall de inte lever ihop, i stor utsträckning kunna samarbeta med varandra om tillsynen och vården av ett sjukt eller funktionsnedsatt barn.52 Att det då endast är möjligt för en av dem att få vårdbidrag kan förvärra en kanske redan ansträngd ekonomisk situation eller för- sämra relationen till den andra föräldern, vilket ytterst också kan drabba barnet. Denna skevhet i hur vårdbidraget destineras kan också uppfattas som djupt orättvis i den meningen att den förälder som deltar i vården av barnet men inte beviljas rätt till vårdbidraget, kan se sig som ekonomiskt underkompenserad och inte få samma förutsättningar som den andra föräldern att ta ett ansvar för bar- nets behov av särskild tillsyn eller vård. Problemen synes vara mest påtagliga i de fall barnet bor växelvis, och båda föräldrarna tar del i vården av barnet barnet bor eller vistas hos föräldern. 52 Uppgifter som lämnats till utredningen från barn och ungdomar (RBU), , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), och . Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. Rätten till vårdbidrag ställs i dessa fall på sin spets, särskilt som vårdbidrag inte sällan lämnas med relativt stora belopp och kan ut- göra ett betydelsefullt ekonomiskt tillskott för hushållet. De eko- nomiska möjligheterna att ta hand om barnet kan begränsas för den förälder som inte har bedömts ha rätt till vårdbidrag men som tar lika del i vården av barnet, i jämförelse med om föräldrarna lever tillsammans. Det finns inga uppgifter om i vilken omfattning barn som det lämnas vårdbidrag för bor växelvis. Enligt de olika handikappför- bund som utredningen haft kontakt med finns det dock inget som talar för att dessa barn skulle bo växelvis i annan omfattning än barn i allmänhet. Ett växelvist boende påverkar både barnet och föräldrarna på flera olika sätt. Exempelvis kan en kontaktperson (enligt LSS53) behöva vara med barnet i båda föräldrarnas hem. Bo- endet kan också ställa extra krav på hjälpmedel och anpassningar av olika slag. När båda föräldrarna uppfyller förutsättningarna för vårdbidrag Bestämmelserna om vårdbidrag anger att en förälder kan ha rätt till vårdbidrag (22 kap. 3 § SFB). Båda föräldrarna kan dock uppfylla förutsättningarna för rätt till bidraget. Som framgått ovan får i en sådan situation den förälder vårdbidraget som står för den huvud- sakliga tillsynen och vården av barnet. Utifrån regelverkets kon- struktion är det endast möjligt för en av föräldrarna att få vård- bidraget.54 Om båda föräldrarna ansöker om vårdbidrag för ett och samma barn måste således en bedömning av den huvudsakliga till- synen och vården göras.55 Om en av barnets föräldrar har rätt till vårdbidrag för barnet och den andra föräldern ansöker om vårdbidrag för samma barn, utreder vem av föräldrarna som fortsättningsvis ska ha vårdbidraget. Det kan då visa sig att den förälder som först fick rätt till bidraget inte längre uppfyller förutsättningarna för att få det p.g.a. ändrade förhållanden. Ett exempel är när barnet för vilket vårdbidrag 53Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1973:47, angående förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen, m.m., s. 52 och 63. Se även vägledning (2002:20) Vårdbidrag, version 6, s. 104. 55Om endast en förälder ansöker om vårdbidrag för barnet får denne förälder hela rätten till bidraget och hela utbetalningen. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. lämnas flyttar till den andra föräldern. Som reglerna tillämpas kan alltså båda föräldrarna uppfylla förutsättningarna för rätt till vårdbidrag men bara en av dem kan beviljas bidraget. Detta kan vara förvillande för föräldrarna och leda till svårigheter när reglerna ska tillämpas. Så kan t.ex. vara fallet när rätten till vårdbidrag behöver omprövas. Det kan exempelvis ske när en förälder som har haft en delad utbetalning av vårdbidrag för flera barn separerar. Om barnen då inte fortsätter att bo hos den förälder som före separationen hade rätten till vårdbidraget måste en omprövning ske. Detta kan exemplifieras med följande fall; föräldrarna till två barn med funktionsnedsättning har delad utbetalning av ett helt vårdbidrag avseende dessa barn. Mamman har beviljats rätten till bidraget för båda barnen. Föräldrarna separerar och efter det bor ena barnet med mamman och det andra barnet med pappan. En omprövning av rätten till vårdbidraget måste då ske. Det beror på att pappan nu har den huvudsakliga vården om det ena barnet och mamman kan ha rätten till bidraget avseende det barnet. Om pappan vill ha vårdbidrag för det barn som bor hos honom måste han inkomma med en ansökan om det. När föräldrarna tar lika del i vården om barnet kan det dock uppstå tillämpningsproblem med de nuvarande reglerna för vård- bidrag. Det kan nämligen vara så att föräldrarna har ett delat ansvar för barnet på ett sådant sätt att ingen av dem kan sägas svara för den huvudsakliga tillsynen och vården om barnet. Om de båda vår- dar barnet lika mycket uppkommer frågan om vem av dem som ska ha rätten till vårdbidraget och vilka kriterier som då är avgörande. Regeringsrätten har i ett avgörande56 slagit fast att det i en sådan situation är tillåtet att tillmäta barnets folkbokföring en avgörande betydelse. I fallet hade föräldrarna gemensam vårdnad om en son men levde inte tillsammans. Båda föräldrarna bedömdes ha rätt till vårdbidrag för sonen (dvs. att kriterierna för rätten till vårdbidrag var uppfyllda) men de var oense om till vem bidraget skulle betalas ut. för beslut bodde sonen väx- elvis hos föräldrarna men var folkbokförd hos mamman. Vård- bidraget betalades inledningsvis ut till pappan. beslutade senare att utbetalningen i stället skulle ske till mamman. Pappan överklagade detta beslut. Både länsrätten och kammarrät- ten avslog överklagandet. Pappan överklagade till Regeringsrätten som konstaterade att barnets föräldrar hade delat på ansvaret för 56 RÅ 2008 ref. 34. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. sonen på ett sådant sätt att ingen av dem kunde sägas ensam svara för den huvudsakliga tillsynen och vården av honom. Båda föräld- rarna hade rätt till vårdbidrag och frågan till vem det skulle betalas ut var tvungen att lösas. Enligt Regeringsrätten ger lagen inte dom- stolen möjlighet att besluta att vårdbidraget ska delas, utan avgö- randet måste innebära att det ska betalas till en av föräldrarna. I detta fall fanns därför ingen annan möjlighet än att låta folkbok- föringen, i brist på bättre kriterier, vara avgörande. I ett uppmärksammat avgörande från tingsrätt57 har ett barns folkbokföring åter varit i centrum när det gäller att avgöra till vem av föräldrarna vårdbidrag ska betalas ut. Målet gällde primärt frågan om otillåten indirekt diskriminering. Käranden, (), yrkade skadestånd av För- säkringskassan. Omständigheterna i målet var följande. Föräldrarna var skilda men hade gemensam vårdnad om sin son som var folk- bokförd hos mamman. Föräldrarna tog hand om sonen , dvs. sonen bodde växelvis hos föräldrarna. I vårdbidrags- ärendet lät sonens folkbokföring bli utslags- givande i frågan om vem av föräldrarna som hade det huvudsakliga ansvaret om honom och därmed rätten till bidraget. Tingsrätten konstaterade i domen att pappan blivit missgynnad men gav För- säkringskassan rätt att ta hänsyn till sonens folkbokföring i sitt be- slut. hade i den aktuella situationen inte möjlig- het att dela på utbetalningen av vårdbidraget eftersom föräldrarna inte kunde enas om detta, utan var tvungen att bevilja vårdbidraget till en av dem, trots att de båda tog hand om barnet . Mot bakgrund av omständigheterna i målet måste något annat kri- terium än de som uttryckligen anges i lagen bli utslagsgivande. I brist på andra omständigheter fick det enligt tingsrätten anses lämpligt och nödvändigt att låta sonens folkbokföringsadress bli avgörande. DO överklagade domen till . I Hovrätten lade DO bl.a. fram statistik vari det framgick att barn till separerade föräldrar i allmänhet i betydligt större utsträck- ning är folkbokförda hos sin mamma än hos sin pappa. Detta gäller även barn till separerade föräldrar som uppbär vårdbidrag och där barnen inte bor växelvis. hade i sin tur åberopat statistik avseende hur barn till separerade föräldrar i allmänhet är bosatta (). Hovrätten fann att barn i allmänhet är folkbok- förda där de bor, något som inte ifrågasatts av DO. 57 Mål nr T 1419-09. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. stolen visade den statistik DO frambringat inte något om hur just växelvis bosatta barn i allmänhet är folkbokförda. Domstolen fann att den i målet framlagda statistiken, mot bakgrund av uttalanden i praxis, inte kan anses uppfylla de krav som måste ställas på sådana uppgifter som ska läggas till grund för en jäm- förelse i enlighet med den tidigare diskrimineringslagen.58 Samman- taget fann hovrätten att DO inte visat på omständigheter som ger anledning att anta att pappan blivit utsatt för indirekt diskrimine- ring. Hovrätten fastställde tingsrättens domslut.59 Att de rättsskipande myndigheterna tvingas hänvisa till barnets folkbokföring för att kunna fatta beslut i ett ärende om delat vård- bidrag där föräldrarna inte kan enas, torde enligt utredningen vara ett tecken på en bristfällig lagstiftning och förefaller tämligen olyckligt. Detta bör åtgärdas. Tillspetsat är det relevant att ställa frågan om föräldrarna föredrar en godtycklig hänvisning till barnets folkbokföringsadress för att vårdbidraget ska lämnas till enbart en av föräldrarna, eller om det i stället inte är lämpligare att bidraget kan lämnas till båda föräldrarna i de fall barnet bor växelvis och båda föräldrarna tar del i tillsynen och vården av barnet. Tillämpning av den nuvarande delningsregeln Som framgått ovan kan endast en av barnets föräldrar ha rätt till vårdbidrag. Den förälder som har rätt till vårdbidraget är också den förälder som får utbetalningen. Föräldrarna kan däremot dela på utbetalningen.60 För att en delning av utbetalningen ska kunna ske krävs att: 1.föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet, 2.båda föräldrarna deltar i vården av barnet, och 3.båda föräldrarna begär att bidraget delas mellan dem. Föräldrarna måste således i likhet med barnbidraget, vara överens om en delning av utbetalningen.61 Ansökan om delning görs av 58DO:s talan prövades enligt den numera upphävda lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. 59Mål nr T 3073-10. 60En delning av utbetalningen innebär inte att rätten till bidraget delas, se anförda vägled- ning, s. 104. 61Båda föräldrarna behöver inte uppfylla förutsättningarna för rätt till vårdbidrag för att bidraget ska kunna delas mellan dem. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. kan inte dela utbetalningen om endast den ena av dem skrivit under en sådan ansökan.62 En förälder kan när som helst återkalla sin begäran om delning av vårdbidraget. Detta gäller alltså även en förälder som inte har rätten till bidraget. Har en förälder återkallat sin begäran om del- ning meddelar den andra föräldern att delningen kommer att upphöra.63 Eftersom en delning endast kan ske om båda föräldrarna begärt det, upphör delningen med omedelbar ver- kan även om beslutet om att bevilja bidraget omfattar en viss tids- period. Hela utbetalningen går till den förälder som har beviljats rätt till vårdbidraget, trots att den andra föräldern utför delar av tillsynen och vården. Det ger den förälder som fått rätt till bidraget en fördelaktig ställning gentemot den andra föräldern, vilket kan leda till onödiga tvister mellan föräldrarna. Delningsregelns utformning innebär att den förälder som bevil- jats ett vårdbidrag i praktiken får en vetorätt att avgöra om bidraget ska delas, och detta gäller oavsett om båda föräldrarna tar del i till- synen och vården av barnet, och oavsett om båda har merkostnader med anledning av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Det finns också en risk att den nuvarande delningsregeln för vårdbidrag har negativa konsekvenser för barnet om den ena föräl- dern inte kan få ta del av halva vårdbidraget. För denne kan det vara ekonomiskt omöjligt att minska sin arbetstid för att i stället ta hand om barnet eller bära de merkostnader som kan uppstå med anledning av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning, och en sådan situation kan dessutom försvåra möjligheterna för en välfun- gerande relation och kontakt mellan barnet och föräldern. Behovet av att föräldrar i högre grad ska kunna dela på vård- bidraget har bl.a. förts fram vid den hearing som utredningen ord- nat. De begränsade möjligheterna att dela vårdbidraget kan skapa konflikter och osämja mellan föräldrarna, vilket i slutändan drabbar barnet.64 På samma sätt som för barnbidraget kan det därför finnas anledning att se över regelverket, så att denna konfliktdrivande 62Anförda vägledning, s. 104. 63Försäkringskassan fattar dock inget formellt beslut om att delningen ska upphöra men enligt praxis är det lämpligt att en omprövning sker av rätten till vårdbidrag om det är så att merkostnader vid den tidigare delningen vid delat boende har beaktats i beslutet om rätten till vårdbidrag. 64Regleringen leder också till negativa konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv. Vård- bidrag lämnas främst till kvinnor. Detta innebär att män i högre utsträckning än kvinnor drabbas ekonomiskt av att den ursprungliga bidragsmottagaren vägrar att dela på utbetal- ningen. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. faktor i största möjliga utsträckning kan minskas. Angående utredningens förslag i denna del, se avsnitt 13.2 nedan. Rätten till vårdbidrag och hur bidraget kan delas blir mer komplice- rad när det finns flera barn med funktionsnedsättning i hushållet. Om en förälder har flera barn grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samt de sammanlagda merkostnaderna (22 kap. 3 § andra stycket SFB). I en sådan flerbarnsprövning kan det ingå barn med funktionsnedsätt- ning som endast är barn till den ena föräldern i hushållet. Det kan i en sådan situation förekomma att barnets andra (biologiska) föräl- der vill dela på utbetalningen av vårdbidraget tillsammans med den biologiska föräldern som har beviljats rätten till bidraget. Försäk- ringskassan gör då en uppskattning av varje barns del av det sam- manlagda vårdbehov som ligger till grund för flerbarnspröv- ningen.65 Fördelningen sker i helt, tre fjärdedels, halvt eller en fjärdedels vårdbidrag. Den del som utfaller på det berörda barnet betalas därefter ut med hälften till vardera föräldern. Situationen kan åskådliggöras med följande exempel; två föräld- rar med gemensam vårdnad om ett barn med funktionsnedsättning skiljer sig och barnet bor efter det hos mamman. Mamman gifter om sig med en man som också har ett barn med funktionsnedsätt- ning. Hon blir efter en flerbarnsprövning beviljad tre fjärdedels vårdbidrag för dessa två barn. Mamman och hennes f.d. make ansö- ker om delad utbetalning av vårdbidraget för det gemensamma bar- net. gör då en uppskattning av varje barns del av det sammanvägda vårdbehovet och finner att en fjärdedel av vård- bidraget avser det gemensamma barnet. Föräldrarna kan då dela utbetalningen av denna fjärdedel. Resterande vårdbidrag om två fjärdedelar dvs. ett halvt vårdbidrag för det andra barnet som är den nya makens barn, kan kvinnan/mamman fortsätta att uppbära. Denna komplicerade handläggning illustrerar att vårdbidragets grundläggande konstruktion är i behov av en översyn och bör göras mer modern. I stället för att göra om grundförutsättningarna för vem av föräldrarna som ska ha rätt till vårdbidraget, har mindre justeringar skett som resulterat i ett svårgenom- trängligt regelverk som förefaller vara svårt för föräldrar att förstå 65 Anförda vägledning, s. 60 och 104. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. eller förutse innebörden av. Utredningen föreslår ytterligare justeringar i avsnitt 13.2 nedan men kan se att bestäm- melserna om vårdbidrag behöver ses över i ett bredare samman- hang, vilket dock är en fråga som ligger utanför utredningens upp- drag. Det finns också andra frågor om vårdbidragets konstruktion och utformning som visserligen berör utredningens uppdrag, men som inte enbart har betydelse för särlevande föräldrars sam- arbete om barnets ekonomi och omsorg, och därför behöver ses över i ett bredare sammanhang. Både och handi- kappförbund som utredningen har haft kontakt med har påtalat att det, utöver de aspekter som ryms i utredningens uppdrag, även finns ett behov av att utreda vårdbidraget i sin helhet. Det handlar bl.a. om frågan om en uttrycklig rätt till ledighet för att vårda sitt barn, och ett därtill kopplat försäkringsskydd, dvs. en ersättning som täcker inkomstbortfall i stället för ett kontantbidrag. I vissa fall, framför allt för ensamstående föräldrar med vårdkrävande barn, kan vårdbidraget vara den enda möjligheten till försörjning, och utan en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som kan grunda rätt till andra socialförsäkringar, blir deras möjligheter att skapa goda levnadsvillkor för sig själva och barnet starkt begränsade. Det kommunala vårdnadsbidraget som infördes riktar sig till föräldrar som vill vara hemma med sitt barn efter föräldraförsäkringens slut innan barnet börjar förskola. Detta utesluter inte att båda föräldrarna vill ha möjlighet att kombinera deltidsarbete med att vårda barnet i hemmet. Det har därför införts en möjlighet för vårdnadshavarna att kunna dela på vårdnadsbidra- get.66 Detta har ansetts vara lämpligt eftersom det SGI-skydd67 som är kopplat till tid med vårdnadsbidrag är individuellt för respektive förälder. Det har också ansetts vara av vikt att båda 66Se 4 § lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag samt prop. 2007/08:1, Vårdnadsbidrag – familjepolitisk reform, s. 25 f. 67SGI är den sjukpenninggrundande inkomst som ligger till grund för beräkning av en rad olika socialförsäkringsförmåner som t.ex. sjukpenning och föräldrapenning. SOU 2011:51 Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. föräldrarna ges lika förutsättningar att kombinera yrkes- och familjeliv. Möjligheten att dela på vårdnadsbidraget har också ansetts ha betydelse för vårdnadshavare som inte bor tillsammans. Vårdnadsbidrag kan således efter anmälan av båda vårdnads- havarna lämnas med hälften till dem båda. Vårdnadsbidrag får läm- nas med hälften till dem båda även om endast en av dem är folk- bokförd på samma adress som barnet, och även till en vårdnads- havare som inte är folkbokförd i samma kommun som barnet. Med kravet om en anmälan från båda vårdnadshavarna avses att de ska vara överens om att dela på vårdnadsbidraget. Detta krav gäller både sammanlevande- och särlevandesituationer. I de fall barnet bor växelvis eller har ett umgänge med den särlevande vård- nadshavaren, behöver inte vårdnadshavarna vara överens om i vil- ken omfattning barnet vistas hos respektive vårdnadshavare. Förut- sättningen för att dela på bidraget är i stället att vårdnadshavarna är överens om att barnet inte ska vistas i förskoleverksamhet, eller vistas där i mindre omfattning, för att i stället tillbringa i hemmet. En begränsning finns dock i att delning av bidraget inte kan ske om någon av de vuxna i hushållet uppbär föräldrapenning, arbets- löshetsersättning eller någon annan förmån som medför att rätt till vårdnadsbidrag inte föreligger.68 Den vårdnadshavare som bor och är folkbokförd tillsammans med barnet kan emellertid i en sådan situation ansöka om att vårdnadsbidrag enbart ska lämnas till honom eller henne. Detsamma gäller i de fall vårdnadshavarna inte kan komma överens om att dela på vårdnadsbidraget. I SCB:s statistikredovisning av vårdnadsbidraget framgår att bidraget har införts i drygt en tredjedel av landets kommuner samt att beviljades vårdnadsbidrag för totalt drygt 3 000 barn.69 av dem som har sökt vårdnadsbidrag är gifta, en tredjedel är sammanboende och är ensamstående. I av ärendena delade särlevande föräldrar på bidraget, och endast två kommuner har in- fört möjligheten till delning över en kommungräns. Eftersom det varit så pass få föräldrar som har använt sig av vårdnadsbidraget och en mycket liten andel av dem har haft öns- kemål om att dela bidraget finns det enligt utredningen inget som 68Jämför 5 § anförda lag. 69SCB – återrapportering av regeringsuppdrag, Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag, statistik för perioden –, dnr S2009/10164/FST. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. indikerar att det finns några systematiska problem eller konflikt- faktorer i regelverket för vårdnadsbidrag som försvårar för sär- levande föräldrar att nyttja bidraget. 10.3.5Tilläggsbidrag för barn till studerande föräldrar I studiemedelssystemet finns ett särskilt bidrag för studerande som har barn, det s.k. tilläggsbidraget. För att beviljas bidraget krävs att den studerande dels är vårdnadshavare för det barn som bidraget avser, dels har studiemedel för de veckor som bidraget söks för. Tilläggsbidragets storlek beror på omfattningen på studierna och på antalet barn. Tabell 5 Tilläggsbidragets storlek i kronor för studier på heltid och deltid 2010 Källa: (). Om båda föräldrarna studerar kan dock bara en av dem få bidraget . Bidragsberättigad är den studerande förälder som först får ett beslut om studiemedel. Om föräldrarna är folkbok- förda på olika adresser, lämnas tilläggsbidraget till den förälder som barnet är folkbokfört hos. Om föräldrarna är överens om det, kan i stället antingen den andra föräldern få tilläggsbidraget eller så kan de dela på bidraget. Tabell 6 Totalt antal studerande med studiemedel och andel som fått tilläggsbidrag /10 (exkl. studiemedel för utlandsstudier) Källa: CSN. Inventering av konfliktfaktorer i de familjeekonomiska regelverken m.m. Knappt var femte studerande med studiemedel fick tilläggsbidrag under /10. Av de till antalet fler kvinnor som studerar fick var fjärde tilläggsbidrag för barn. Det finns även ett fåtal per- soner som studerar utomlands med studiemedel som har tilläggs- bidrag. av tilläggsbidragen går till föräldrar med ett eller två barn. Drygt 136 000 barn hade föräldrar som fick tilläggsbidrag. Av den befintliga statistiken om tilläggsbidraget går inte att utläsa i vilken omfattning barnets föräldrar bor tillsam- mans. Om de gör det krävs det att var och en av dem inkommer med separata ansökningar om studiemedel och tilläggsbidrag. Enligt uppgift från , (CSN) anger de flesta sökanden att de har barn även om barnets andra förälder är studerande och redan uppbär tilläggsbidraget.70 Trots detta finns inga korrekta siffror om i vilken utsträckning föräldrarna är sam- manboende.