sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — Om de hittar ett arbete i kan de dels bidra till den svenska arbetsmarknaden, dels komplet- tera sin utbildning med arbetserfarenhet vilket kan ha betydelse vid ett framtida eventuellt återvändande till ursprungslandet. Kommittén har konstaterat att införandet av avgifter för inter- nationella studenter från tredje land vid studier vid svenska univer- sitet och högskolor har medfört att färre studenter kommer hit. Detta kan vara negativt för personer från fattiga länder, dvs. de län- der som har mest att vinna på att ungdomar utbildar sig. Reger- ingen har infört ett stipendiesystem för studenter från tredje land. Kommittén anser dock att stipendieverksamheten bör utökas så att fler internationella studenter från tredje land kan beviljas stipendier för att studera i . Kommittén föreslår därför att det stipen- dieprogram som riktar sig till alla studenter från tredje land utökas med ytterligare . Det stipendieprogram som administreras av och som riktar sig till studenter från länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssam- arbete föreslås utökas med ytterligare . Detta stipendieprogram bedömer kommittén vara av särskild vikt för att främja cirkulär migration och utveckling. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Inom EU finns en samordning av den sociala tryggheten som är en förutsättning för den fria rörligheten, men som också verkar som ett incitament för invånarna att röra sig mellan länderna. Möjlig- heten till social trygghet har även stor betydelse för rörligheten gentemot tredje land. En möjlighet att kunna ta med sig intjänade rättigheter från ett land till ett annat kan vara av avgörande bety- delse för ett beslut att röra sig mellan länderna. De svenska social- försäkringsförmånerna är antingen bosättnings- eller arbetsbase- rade. I stor utsträckning är de arbetsbaserade förmånerna portabla. Exempelvis kan inkomstgrundad ålderspension tas med till vilket land som helst i världen. Kommittén har kartlagt vilka av de sociala trygghetsförmånerna som det är möjligt att ta med sig till tredje land och över- vägt möjligheten att öka portabiliteten av bosättningsbaserade för- måner i förhållande till tredje land. Kommittén framhåller att det är angeläget att arbetet med att utveckla portabilitet av förmåner samt samordning av social trygghet mellan och tredje land, samt mellan EU och tredje land, fortsätter och att det utvecklas ytter- ligare. Vidare bör i samarbetet med tredje land stödja dem i arbetet med att utveckla sin socialförsäkring. Mot bakgrund av att de bosättningsbaserade förmånerna är skattefinansierade, att det finns risker för dubbelförsäkring, utebliven reciprocitet samt att ett sådant förslag skulle innebära en stor förändring i socialförsäkring- ens grundläggande konstruktion, konstaterar dock kommittén att en förändring mot ökad portabilitet beträffande de bosättnings- baserade förmånerna inte är aktuell. Kommittén har övervägt förändringar gällande den sjukpen- ninggrundade inkomsten (SGI) för en person som arbetar utom- lands. Kommittén föreslår att den som arbetat utomlands och åter- vänder , inom en efterskyddstid från och med dagen efter återkomsten till , bör återfå lägst den SGI som gällde före avresan. Ytterligare överväganden med anledning av ett sådant förslag eller utarbetande av alternativa lösningar överlämnar vi åt Parlamentariska socialförsäkrings- kommittén. För att förenkla och främja den cirkulära migrationen anser kommittén att det i samma utsträckning som inom EU borde vara möjligt för arbetssökande med arbetslöshetsersättning att under vissa förutsättningar söka arbete i tredje land med bibehållen svensk arbetslöshetsersättning. Den slutliga utform- ningen av ett sådant förslag behöver dock ses över ytterligare. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Centralt i kommitténs uppdrag är att utreda hur migrationens positiva utvecklingseffekter kan främjas. Den utveckling som migranterna bidrar med sker både genom den cirkulära migration som redan sker och genom de kopplingar och relationer till hemlandet som migranterna har även medan de befinner sig i . Kommittén menar att statens roll är att på olika sätt understödja och underlätta dessa redan pågående processer och därigenom förstärka den utveck- lingspotential som finns. Utvecklingseffekter genom aktiviteter hos diasporan Alltmer uppmärksammat internationellt och även i är de stora flöden av pengar, remitteringar, som migranter sänder hem till sina familjer i ursprungsländerna. Summan av dessa privata pengar uppskattas vara större än det totala bistånd som de utvecklade länderna sänder till utvecklingsländer. Kommittén konstaterar att de avgifter som tas ut av bank- er och olika sända hem pengar till sin familj i många fall är oproportionerligt höga. Kommittén föreslår därför att regeringen ger exempelvis i uppdrag att i sin konsumentupplysning efter och internationella före- bilder konstruera en tjänst på Internet där man som konsument kan finna billigaste tjänsten för att föra över en given summa pengar till ett givet land. En sådan tjänst medför att en större del av pengarna kommer fram till mottagaren och där bidrar till utveck- lingen. Kollektiva remitteringar, av diasporan insamlade pengar som används för att ge ett stöd till ursprungslandet, har ökat kraftigt i Till delar är det i kampanjer insamlade pengar och till delar är det större bidrag som görs genom filantropi. En del av de kollektiva remitteringarna används för mer långsiktiga utvecklings- projekt, en stor del används för mer kortsiktigt hjälparbete i sam- band med katastrofer av olika slag. Bedömare menar att dessa kol- lektiva remitteringar är lika stora eller större än det samlade inter- nationella utvecklingsbiståndet. Kommittén föreslår att staten i en försöksverksamhet med biståndsmedel ska bidra med en motsvarande summa som den som en sammanslutning av individer i diasporan eller en diasporaorganisation har mobiliserat för ett utvecklingsprojekt. En för ändamålet speciellt inrättad nämnd vid det föreslagna Resurscentret för diasporor bör värdera och bedöma ansökningarna för att undvika att medel betalas ut till verksamhet som inte har eftersträvad utvecklingspotential. Resurscentret bör även på olika sätt ge diasporaorganisationer och andra sammanslutningar av medlemmar i diasporor stöd att vara delaktiga i utvecklingen av sina ursprungsländer. Detta kan ske genom att ge diasporor ett professionellt stöd dels för att planera sin utvecklingsverksamhet, dels vid genomförandet av projekten. Stödet i den här delen kan genomföras genom rådgivning och skräddarsydda kurser. En annan funktion kan vara att bygga och underhålla nätverk för diasporaorganisationer och andra samman- slutningar inom diasporor. Resurscentrat bör ha ett långsiktigt mandat eftersom det här är en process som kan förväntas ta innan den får full genomslagskraft. Utvecklingseffekter som en följd av cirkulär rörlighet Kommittén har konstaterat att det finns en önskan och beredskap hos medlemmar i diasporan i att återvända till sitt ursprungsland för att göra en insats för utveck- lingen där. Erfarenheter har visat att den expertis som behövs vid vidareutvecklingen av ett land i många fall är utflyttad och kan hit- tas i diasporan. I många fall är dessa personer i diasporan högt motiverade att genom en arbetsinsats i ursprungslandet bidra till utvecklingen där. Vi anser att svenska myndigheter och organisa- tioner i större utsträckning än bör uppmärksamma och i utvecklingsarbetet ta tillvara på den kvalificerade resurs som finns hos delar av diasporan i . Kommittén föreslår att det föreslagna Resurscentret för diasporor får som en del av sitt uppdrag att genom informationsinsatser och på annat sätt skapa mötesplatser för personer i diasporan som önskar bidra till utvecklingen av sitt ursprungsland. Resurscentret ska även verka för att utbudet ökas av volontärverksamhet och liknande som kopplar samman diasporan i med i ett utveck- lingssammanhang relevant verksamhet i ursprungslandet. Ett speci- ellt stipendieprogram ska också inrättas för att i viss omfattning kunna möjliggöra deltagande i för utveckling angelägna verksam- heter. Det nyinrättade resurscentret får i uppdrag att samla in intresse- anmälningar från medlemmar med expertkompetens i diasporan som kan utgöra en resursbas för projekt. Ekonomiskt stöd ska kunna ges till en expert som genomför en enskild expertinsats i sitt ursprungsland. Verksamheten ska utvärderas . Utvecklingseffekter genom den svenska diasporan utomlands Kommittén anser att den resurs som den svenska diasporan utom- lands, oberoende av om den består av personer födda i eller av migranter som har bott någon tid här, utgör ska användas i större utsträckning för att främja svenska intressen. har många ambassader och konsulat ett aktivt samarbete med denna diaspora, men kommittén föreslår att utlandsmyndigheterna får i uppdrag att i sin verksamhet på ett systematiskt sätt skapa kon- taktytor med hela den utvidgade svenska diasporan. Svenska myndigheters arbete med cirkulär migration politik för cirkulär migration och utveckling måste i så stor utsträckning som möjligt bygga på kunskaper om cirkulära migrationsströmmar och migrationens påverkan på utveckling. Den fortsatta utvecklingen av politikområdet främjas av ökande kun- skaper. Kommittén bedömer att det borde vara möjligt för de stati- stikförande myndigheterna att få ut mer av det basmaterial som redan nu finns insamlat. Det finns också anledning att se om andra grunddata behöver samlas in, och om de behöver vara organiserade på ett annat sätt, för att det ska vara möjligt att beskriva den moderna migrationen. Kommittén föreslår därför att regeringen ger SCB, Sida och i uppdrag att tillsammans och i samverkan med forskare precisera vilka nya krav som ska ställas på migrationsrelaterad statistik för att beskriva och erbjuda underlag för framtida forskning och samhällsinformation om migration. Kommittén understryker också vikten av att ytterligare forskning bedrivs som belyser cirkulär migration och utveckling i ett livsper- spektiv. Utifrån de slutsatser kommittén har dragit under sitt arbete menar kommittén att frågeställningar om cirkulär migration och dess utvecklingspotential i större utsträckning än bör upp- märksammas inom svensk samhällsförvaltning. En politik för cir- kulär migration och utveckling innefattar politik inom flera olika politikområden. Kommittén är angelägen att alla myndigheter till- sammans inom sitt respektive politikområde påverkar hela fråge- ställningen om cirkulär migration och utveckling i positiv riktning. Sida och har starka ämnesmässiga berörings- punkter vad gäller cirkulär migration och utveckling. Ett ökat sam- arbete där olika perspektiv ytterligare vävs samman och samarbetet fördjupas mellan Sida och bör kunna ge synergier för båda myndigheterna. Kommittén föreslår att regeringen ger Sida och ett gemensamt uppdrag att inkomma med en genomgång av inom vilka delar av konceptet migration och utveckling som man kan samarbeta för att uppnå synergieffekter. Flera myndigheter och statliga bolag har som en del i sina upp- drag att ge stöd och råd till företagare med utländsk bakgrund och/eller med företagsetablering i utlandet. Kommittén menar att det finns anledning att föra samman representanter från aktuella myndigheter och statliga bolag för att diskutera frågan om rådgiv- ning och stöd till egenföretagare med utländsk bakgrund som öns- kar starta verksamhet i ursprungslandet. Syftet med detta är att bygga vidare på de erfarenheter kring stöd till nyföretagande och etablering i utlandet som finns inom respektive område. Kommittén understryker vikten av god integration. Ett positivt samband mellan cirkulär migration och utveckling förutsätter att migranten genom sin egen kompetens och utveckling också bidrar till utvecklingen i sitt ursprungsland. Det är därför angeläget att migranter integreras väl och därmed får ett arbete som är relevant i förhållande till den egna utbildningen och tidigare erfarenheter. I detta sammanhang bör det också understrykas att diskriminering utgör ett stort problem. Det är centralt för utvecklingen i och i ursprungsländerna att vi kan tillvarata kompetens och kun- skaper hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. I detta är en fungerande och effektiv process för validering av utländsk utbildning och erfarenhet angelägen. Kommittén framhåller att en fungerande och effektiv process för validering av utländsk utbild- ning och erfarenhet är av största vikt för att främja cirkulär migra- tion och utveckling. Kommittén föreslår vidare att regeringen ger Myndigheten för , , Verket för hög- skoleservice (VHS) och andra svenska myndigheter med valide- ringsuppdrag i uppdrag att återkomma med förslag på hur ett sam- arbete med relevanta aktörer i några viktiga ursprungsländer kan utformas. Detta i syfte att utveckla kompetens och kunskap om validering i dessa, för att underlätta cirkulär migration mellan och dessa länder. Kommittén konstaterar också att , för att i fortsättning- en kunna attrahera potentiella cirkulärmigranter hit, måste vara attraktivt för migranter både under vistelsen här och vid flyttning fram och tillbaka över gränsen. Detta handlar förutom om den övergripande Sverigebilden, dels om bemötandet av migranter i och deras möjligheter till utveckling här, dels om de villkor som erbjuds under vistelsen i . En viktig del i arbetet för att lyfta fram som ett alternativ för arbets- kraftsmigranter består av informationsarbete kring och den svenska arbetsmarknaden. Det pågår redan ett omfattande arbete för att marknadsföra och informera om , inte minst på de svenska utlandsmyndigheterna. Kommittén föreslår att ges i uppdrag att ytterligare utveckla hemsidan Working in . Svenska institutets uppdrag bör också vidgas till att även innefatta riktad information om till tidigare migranter i . Ett utvecklingsarbete bör startas för att se hur denna kategori kan nås. Även de praktiska förutsättningarna att flytta mellan olika länder kan ha stor betydelse för individens beslut att migrera. Kommittén betonar att vardagslivet för migranter måste kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Praktiska svårigheter för personer som kommer till kan verka hämmande för den cirkulära migra- tionen. En framtida politik för cirkulär migration och utveckling Kommittén pekar på några områden där man tror att det i fram- tiden kommer att finnas anledning att gå vidare för att ytterligare stärka politiken för cirkulär migration och utveckling. Det har växt fram en ny medvetenhet om att migranter i mycket kan vara bärare av innovationer och utveckling mellan länder. Denna nya medvetenhet innebär att det finns en ökande efterfrågan på bryggor mellan migrationspolitik och politik för global utveckling. Denna insikt bör påverka utformningen av svensk utvecklingspolitik framöver. Kommittén anser att det är allt viktigare att diasporor från de länder med vilka bedriver utvecklingssamarbete involveras i detta förändringsarbete. Om vi på bästa sätt kan ta tillvara diasporor och migranters erfarenheter och kunskap kan dessa både vara ett värdefullt tillskott till svensk utveckling och innebära en kanal ut från av idéer och energi till positiv förändring. Ett helt centralt område för att cirkulär migration ska kunna bidra till utvecklingen såväl här i som i ursprungslandet är att förutsättningarna för cirkulär migration underlättas. Kommit- téns förslag underlättar på många sätt, men kommittén menar att det inom detta område kommer att krävas ytterligare förändringar. Kommittén anser att det finns mycket som talar för att ett permanent uppehållstillstånd ska vara just permanent och att ytterligare steg i den riktningen är nödvändiga för att fortsatt göra attraktivt för såväl migranter som cirkulärmigranter. Det är nödvändigt med en fortsatt diskussion om hur rätten för tredje- landsmedborgare att vara bosatt i ska vara utformad. Ett annat centralt område för att underlätta för cirkulärmigranter är att intjänade rättigheter ska kunna tas med vid flyttningen. Det är kommitténs övertygelse att politikutvecklingen i och med de nya migrationsmönstren måste fortsatt gå mot att portabiliteten av sociala rättigheter ökar. Den genomgång kommittén har gjort leder till slutsatsen att en fortsatt övergripande diskussion om hur vi ska se på bosättningsbegreppet är nödvändig. Inom en inte alltför avlägsen framtid kan det finnas behov av att på allvar överväga och ompröva om bosättning, så som det nu definieras, fortsatt kan vara det som betecknar anknytningen till . Att möjliggöra för globala familjer att upprätthålla ett vardagsliv som ibland kan sträcka sig över flera olika länder ser kommittén som en stor politisk utmaning framöver och diskussionen om detta måste fortsätta. När människors sätt att röra sig och att migrera mellan olika länder är i ständig förändring är det viktigt att politiken anpassas efter detta. Kommittén menar därför att det finns ett behov av att fortsatt följa utvecklingen och göra ytterligare förändringar i en riktning som främjar ökad rörlighet, undanröjer hinder och inlås- ningseffekter och ökar migrationens utvecklingspotential. Kommittén lämnar, som framgår ovan, ett antal olika förslag. Vidare har kommittén gjort ett antal bedömningar som föranlett olika rekommendationer. Kommitténs förslag är sammanfattnings- vis följande. Det införs en bestämmelse som innebär att ett permanent uppe- hållstillstånd, efter anmälan till , får återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde. Det blir lättare att återvinna ett svenskt medborgarskap genom att kravet på hemvist här i landet under sammanlagt inte längre ska behöva vara uppfyllt . Tidsbegränsade arbetstillstånd ska kunna ges under en längre sammanlagd tid än om det finns särskilda skäl. Kvalificeringsperioden för permanent uppehållstillstånd, för den som haft uppehållstillstånd för arbete under sammanlagt , förlängs från till . Kraven på spårbyte för tidigare asylsökande ändras på så sätt att det i stället för sex månaders anställning under handläggnings- tiden ska vara tillräckligt med tre månaders anställning. Vidare införs en möjlighet att uppfylla kraven genom två anställningar. Slutligen föreslås att tidsfristen för ingivande av ansökan för- längs . En bestämmelse införs som möjliggör familjeåterförening mellan arbetskraftsinvandrare som varit asylsökande och familje- medlemmar till dessa som inte själva varit asylsökande. En oberoende aktör får i uppdrag att undersöka hur den ekono- miska bedömningen av affärsplaner vid ansökan om uppehålls- tillstånd som näringsidkare bör gå till. Vidare ska undersökas vilket underlag som bör krävas av den sökande, liksom hur pro- cessen kan effektiviseras i syfte att förkorta handläggningstiden. Rådgivning och stöd genom svenska myndigheter ska erbjudas entreprenörer med ursprung i utvecklingsländer som vill starta verksamhet i sina hemländer. Det införs en ny tillståndsform för en person från tredje land som antagits till utbildning på forskarnivå, uppehållstillstånd för doktorander. Familjemedlemmar till den som har beviljats uppehållstillstånd för studier vid universitet eller högskola, och som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd, ska även kunna beviljas arbets- tillstånd. Det införs en möjlighet för internationella studenter, vars stu- dier ska pågå minst två terminer, att beviljas uppehållstillstånd för av efter avslutade studier. Stipendieverksamhet till internationella studenter från tredje land utökas. Det stipendieprogram som riktar sig till alla stu- denter från tredje land föreslås utökas med . Det studieprogram som administreras av och som riktar sig till studenter med vilka bedriver långsik- tigt utvecklingssamarbete föreslås utökas med 20 miljoner kro- nor. Det införs en möjlighet att vid arbete utomlands vid återflytt- ning till återfå sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Ytterligare överväganden med anledning av ett sådant förslag eller utarbetande av alternativa lösningar över- lämnas åt . Arbetslösa med svensk arbetslöshetsersättning bör, under vissa förutsättningar, kunna söka arbete i ett tredje land med bibehållen svensk arbetslöshetsersättning. Den slutliga utformningen av ett sådant förslag behöver ses över ytterligare. Ett resurscenter inrättas för diasporaorganisationer. Uppdraget ska bestå i att på olika sätt ge stöd till diasporaorganisationer och andra sannanslutningar i dess arbete med utvecklingsinsat- ser i ursprungslandet. Vidare införs ett stipendieprogram för att underlätta för kortare utvecklingsinsatser i ursprungslandet. Ekonomiskt stöd ska dessutom kunna ges till enskilda personer för expertinsatser i ursprungslandet. En myndighet, exempelvis , ges i uppdrag att upprätta en hemsida där en konsument kan jämföra kostnader att via olika operatörer överföra en given summa pengar till ett givet land. Staten ska i en försöksverksamhet, , med bistånds- medel bidra till utvecklingsprojekt som initierats av en diaspora- organisation eller annan sammanslutning av medlemmar i dia- sporan. Summan ska motsvara vad diasporaorganisationen eller sammanslutningen själva bidrar med. Utlandsmyndigheterna få i uppdrag att i sin verksamhet på ett systematiskt sätt skapa kontaktytor med hela den utvidgade svenska diasporan. Resultatet av dessa kontakter ska redovisas och utvärderas . , och får i uppdrag att tillsammans och i samverkan med forskare precisera vilka nya krav som ska ställas på migrationsrelaterad statistik. Regeringen ska informera relevanta myndigheter om sambanden mellan cirkulär migration och utveckling. Sida och ges i uppdrag att gemensamt gå igenom inom vilka delar av konceptet migration och utveckling myndig- heterna kan samarbeta för att uppnå synergieffekter. Uppdraget bör redovisas . Lämplig myndighet ges i uppdrag att tillse att statliga myndig- heter och bolag sammanställer erfarenheter av arbete med råd- givning till personer med utländsk bakgrund som vill starta eller redan har företag i . Myndigheten ska vidare beskriva hur dessa erfarenheter kan användas för att stödja personer som önskar starta verksamhet i sina ursprungsländer. Myndigheten för , , Verket för högskoleservice och andra svenska myndigheter med valide- ringsuppdrag ges i uppdrag att inkomma med förslag på hur ett samarbete med relevanta aktörer i några viktiga ursprungsländer kan utformas i syfte att utveckla kompetens och kunskap om validering i dessa. får i uppdrag att ytterligare utveckla hemsidan Working in bl.a. för att rikta information om arbets- marknaden till tidigare migranter. In an interim report (Government Official Report 2010:40) the Committee mapped out and discussed circular migration and development in detail and at an overarching level. That survey and discussion provides the basis for the positions and proposals presented in this final report. A central issue for the Committee is how the concept of circular migration should be viewed. deems that a strict definition of the concept is not suitable, and that all migration movements that include a movement to a country and then back to the country of origin constitute a form of circular migration. In some cases the movement is repeated several times and becomes recurring circular migration. As a result of its discussion of circular migration, the Committee has established that a life-cycle perspective on migration must be adopted in order to fully understand what takes place and what impact it will have on development. People who have immigrated to our country may later become circular migrants. Some migrants move several times between different countries and most migrants move frequently between different countries, often without actually moving in the formal sense.