sou · GYB397 · 2011-01-01 00:00:00 — Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling - tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Denna rapport består av tre delar, som på olika sätt behandlar frågan om sambandet mellan läsförmåga och skolframgång för flickor och pojkar. Den första delen utgörs av en litteratur- genomgång. Den andra delen utgörs av en resultatuppföljning i en kommun. Den tredje delen utgörs av en fältstudie i samma kom- mun. De tre delrapporter är författade av professor emeritus , universitetslektor respektive docent . Rapporten har tillkommit som ett resultat av ett uppdrag från vår delegation till pedagogiskt arbete (DoPA) vid . Av rapporten framgår att god läsfärdighet hör ihop med goda skol- prestationer över lag, och att flickor generellt är bättre än pojkar i läs- ning och skrivning. Men i resultatuppföljningen från en kommun framgår också att det finns en mindre grupp flickor med uttalade läs- och skrivsvårigheter, som sammantaget har större svårigheter att klara målen i skolan än den större gruppen pojkar med motsvarande läs- och skrivsvårigheter. Detta resultatet utgör en påminnelse om att det i och för sig självklara faktum att det är viktigt att uppmärksamma och stödja såväl flickor som pojkar som har läs- och skrivsvårig- heter. I rapporten framhålls också vikten av att följa upp hur väl enskilda elever klarar skolans mål, och vikten av att analysera orsak- erna till enskilda elevers måluppfyllelse. Det är viktigt att kön är en variabel i den analysen. I rapporten diskuteras också hur skolan kan arbeta med att förbättra läs- och skrivförmågan för flickor och pojkar. Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskus- sionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskun- skap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse. En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi(SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen (SOU 2010:53) Barns perspektiv på jämställdhet i skola (SOU 2010:66) Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskaps- översikt (SOU 2010:79) XSkolan och ungdomars psykosociala hälsa (SOU 2010:80) Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan (SOU 2010:83) Hedersrelaterad problematik i skolan. och forskningsöversikt (SOU2010:84) Inledning av författarna ........................................................ Del 1 Skolframgång och läsutveckling för flickor och pojkar – en litteraturgenomgång av ...................... Del 2 Resultatuppföljning i en skolkommun av Del 3 Skolutveckling, läsning och resultat – en fältstudie av RESULTATUPPFÖLJNING, LÄSKVALITET OCH SKOLUTVECKLING – TRE BIDRAG TILL DISKUSSIONEN OM JÄMSTÄLLDHET I SKOLAN /2010 fick pedagogiskt arbete (DoPA) vid i uppdrag att belysa frågor om läsförmåga och jämställdhet i skolan. Bakgrunden var att det fanns misstankar om att pojkar inte kommer helt till sin rätt i skolan på grund av sämre läsförmåga. Uppdraget gavs av Delega- tionen för jämställdhet i skolan (DEJA) och tre universitetslärare kon- trakterades. Uppdraget är nu fullbordat och arbetet har utmynnat i tre rapporter: 1.Skolframgång och läsutveckling för flickor och pojkar – En littera- turgenomgång (, professor emeritus) 2.Resultatuppföljning i en skolkommun (, universitets- lektor) 3.Skolutveckling, läsning och resultat – En fältstudie (, docent) De tre rapporterna har således tillkommit som enskilda personers bidrag, dock i inbördes samråd och efter kontakt med uppdrags- givaren. litteraturgenomgång täcker inhemsk och interna- tionell forskning inom området. och Naeslunds rapporter är däremot begränsad till samma skolkommun. Fallstudien är sålunda uppdelad i resultatuppföljning och Naeslunds fältstudie. Av detta följer att det finns ett tomrum mellan den kunskap som utvinns genom en generell översikt och ett konkret fall, ett vakuum som kan fyllas ut genom kommande studier där flera kommuner ingår. Litteraturgenomgången tyder på att det finns vissa resultat- skillnader, bland annat med avseende på läsning och kön, men här framkommer också andra indikationer som bidrar till att nyansera bilden. litteraturgenomgång behandlar frågor om skol- prestationer i allmänhet och vilken koppling de har till läsförmåga och med särskilt fokus på skillnader mellan flickor och pojkar i dessa avseenden. Det framgår som ett entydigt resultat att flickors skolpresta- tioner i grundskoleåldern är bättre än pojkars, att deras läsförmåga är bättre och att de bättre prestationerna är särskilt påtagliga i verbala uppgifter. Vad som avgör skolprestationer, läsförmåga och skillnader mellan flickor och pojkar förklaras i forskningen från kultursociologiska, organisatoriska, pedagogiska, psykologiska och biologiska teorier. Det fenomen i den ontogenetiska utvecklingen att uppväxande flickor är närmare sin vuxenstatus i längd, vikt, styrka, hjärnans utveckling och i alla andra avseenden anges som förklaring till flickors bättre skolframgång liksom neurobiologiska skillnader. Dessa biologiska faktorer och sociala omvärldsfaktorer kan tänkas förstärka varandra. Språk och tänkande är aspekter av samma mentala akter och det förvånar inte att läsförmågan och övriga skolresultat samvarierar. Ökad satsning på läsutveckling genom mer omfattande läsning i skolan och dialog i systematiska samtal om lästa texter, s.k. bok- samtal är en verksamhet i växande och rekommenderas som slutsats av genomgången. Ytterligare forskning och utvecklingsarbetet om textval och metoder för boksamtal är påkallat. Fallstudiens båda delar ger inblickar och bilder som framträder i en skolkommun med målmedvetna satsningar på resultatstyrning. Hypotesen blir att resultatskillnader minskar när kravens tydlighet ökar. Resultatstudien baseras på en genomgång av resultaten i åk 9 i 6 av 9 skolor VT 09, och i åk. 8 och 9 HT 09, då 9 skolor redovisade (tot. ca 1 500 elever). Resultatstudiens intressantaste rön är följ- ande: Skillnaden i meritmedelvärde mellan flickor och pojkar, till flickornas fördel, går igen genom hela materialet. Använder man i stället måtten andelen behöriga till gymnasiet eller andelen med betyg i alla ämnen, så minskar könsskillnaderna. En genomsnittlig skill- nad i läskvalitet till flickornas fördel kunde fastställas, men skillnaden var mindre än väntat. En grupp man borde titta noggrannare på i fler kommuner är flickor som inte läser skön- litteratur. I studiens material har den gruppen påtagligt sämre skol- resultat i variablerna meritmedelvärde, behörighet till gymnasiet och betyg i alla ämnen än motsvarande grupp pojkar. Den helt dominerade tendensen i materialet är den mycket starka sambandet mellan läskvalitet och skolframgång mätt i betyg. Elever som har en så god läskvalitet att de frivilligt läser skönlitteratur har som regel betyg i alla ämnen. Undantagen har som regel elevunika förklaringar (t ex att eleven ogillar ett visst ämne eller osams med någon). Genom fältstudien går det att få inblickar i hur frågor om skol- utveckling, läsning och resultat uppfattas i en skolkommun som satsar på resultatstyrning. Intervjuer med sju rektorer och sex lärare i nyckel- position samt enkätsvar från 110 elever ingår i materialet. Följande indikationer och hypoteser knutna till könsskillnader kan formu- leras. Skolans fokus på skönlitteratur, inte sakprosa, gör kanske att pojkar underskattas. Pojkar kan möjligen hävda sig bättre vid muntliga redovisningar än skriftliga. Pojkars skriftliga alster är kanske kortare men inte nödvändigt- vis torftigare än flickors. Skolors jämställdhetsarbete fokuserar kanske processer & kli- mat framför skolresultat. Fokus på individer, istället för härkomst och kön, gagnar nog elevers utveckling. Undersökningar brukar inte bara leda till att frågor besvaras, ty lika ofta handlar det om att tidigare frågor omformuleras och nya frå- gor uppstår. Våra studier utgör inget undantag. En av slutsatserna blir att det finns behov av ytterligare studier, inte minst sådana där skolkommuner med olika styrningsfilosofier jämförs med avseende på sambanden mellan resultatuppföljning, skriftspråklig kompetens och skolutveckling. Skolframgång och läsutveckling för flickor och pojkar – Teorier om skolframgång..................................................... Teorier om undervisning och skolorganisation .............................. Det sociokulturella perspektivet ...................................................... Motivationsteori och attribution ..................................................... Biologiskt grundade teorier.............................................................. Den kommunikativa vändningen ..................................................... Sociologi, pedagogisk teori, psykologi eller biologi?...................... Betyg och bedömning......................................................... Betygssättning är en slags mätning .................................................. Giltighet och tillförlitlighet i mätning ............................................. Det svenska betygssystemet............................................................. Betygssystem i olika länder .............................................................. Slutsatser av genomgången av teorier om skolframgång och Urval av forskningsrapporter............................................................ TIMSS, och Reading First....................................................... Terminologi om läsprocessen, läsutveckling och läsfärdighet........ Läsning och den svårfångade intelligensen ...................................... Tänkande och språk, och ................................................. Läsfärdighet och prestationer i andra ämnen................................... Pojkars och flickors läsfärdighet och skolprestationer ................... Metoder för att utveckla läsfärdighet............................................... Sammanfattning och konklusioner av Hur ska ett ökat fokus på läsning och skrivning stimuleras i vårt gällande styrsystem?......................................................... En experimentell studie av samtal om text ...................................... Syftet med denna litteraturstudie är att sammanställa forsknings- resultat angående vilka relevanta svenska eller internationella empiriska studier som finns om förhållandet mellan läsfärdighet och skolframgång i alla ämnen, och med särskild tonvikt på eventuella skillnader mellan flickors och pojkars skolresultat teoribildning på området, bland annat teorier om sambanden mellan data om skolelevers läskvalitet och skolresultat. metoder, arbetssätt eller resultatuppföljningar för att förbättra elevernas och särskilt pojkarnas skolframgång Inledningsvis presenteras en kortfattad genomgång över olika teorier om vilka faktorer som påverkar skolframgång och bristande skolframgång. Genomgången innehåller en mycket kortfattad presentation av läsutveckling. Mer om detta redovisas mer detalje- rat i andra rapporter av och inom samma uppdrag. Presentationen av olika teoretiska utgångspunkter för att stude- ra skolframgång och skolmisslyckanden gör inte anspråk på att vara fullständigt uttömmande eller att utgå från entydig klassificerings- grund eller att de olika teorierna är ömsesidigt uteslutande. Redo- visningen fyller alltså inte några rigorösa krav på klassificering utan bör läsas som orienterande. De teorier som presenteras är de som återfinns som grund i aktuell forskning. Referenser ges huvudsak- ligen till de teoretiker som betraktas som teorigrundande och som dominerar referenslistor där forskare redogör för sin teorigrund. Vissa referenser ges också till uppmärksammad aktuell forskning. Vanligtvis mäts skolframgång genom att ange elevers betyg. Bedömning av kunskap och betygssättning görs på många olika sätt och det existerar många olika betygssystem i världen och med mycket skilda kunskapsteoretiska och mätteoretiska utgångs- punkter, sällan explicit redovisade. Därför kommer en redogörelse för utgångspunkter i bedömning av kunskap och betygssättning att redovisas och två konkreta exempel på nationella betygssystem presenteras för att belysa kontraster i dessa utgångspunkter. I svensk skolpolitik läggs vikt vid det faktum att flickor har bättre betyg än pojkar i åk nio och därmed har bättre tillgång till de mest attraktiva gymnasieutbildningarna. Eftersom betygen har en så stark roll i urval och även i andra sammanhang betraktas som giltiga mått på lärande så är det nödvändigt att i en genomgång som denna, att diskutera frågan om vad betyg mäter och med vilken tillförlitlighet och giltighet mätningarna sker i olika betygssystem. I det följande kommer olika teorier om vad som leder till skol- framgång att presenteras. Avslutningsvis förs en diskussion om i vilken mån de olika teorierna kan förenas eller om de är delvis oförenliga. Den franske sociologen publicerade 1895 metod- regler för sociologin1. I hans efterföljd verkar flera ledande utbildningssociologer och en sammanfattande beteckning för tradi- tionen är kultursociologi. Tonvikten ligger alltså på förhållandet mellan kultur och utbildning. Ledande forskare inom denna ansats var i och i Frank- rike. Båda är nu bortgångna men deras skolbildningar lever vidare. metodregler innebär att sociologins uppgift är att studera sociala fakta. Dessa utgörs av människors föreställningar, normer, lagar, sanktioner, religiös tro och mycket annat. Sociala fakta är observerbara och de kan närmast betraktas som ting att betrakta och analysera. Den andra metodregeln innebär att kollektiva aggregat av människor existerar. Det som ger kollektivet denna status av någonting som existerar självständigt är att det bär ett kollektivt medvetande (conscience collective), vilket består av gemensamma föreställningar. Den tredje regeln slutligen, anger att de sociala fakta som är mest värda att studera är de fakta som förklarar andra sociala fakta. Vad som förenar samtidens kultursociologiska forskning inom utbildning är en tonvikt på de kollektivt burna, de levnadsvanor, språkvanor, värderingar och kultur som förenar kollektiven. I vår uppväxtmiljö ärver vi språkvanor, musiksmak, klädsmak och så vidare och vi lär oss att uppskatta vissa fritidsaktiviteter mer än andra. Olika livsstilar, smak och språkvanor är gångbara i olika sociala grupper. Att ärva den kultur och det språk som ges särskilt socialt erkännande är att ärva ett värdefullt kulturellt kapital. myntade begreppet kulturellt kapital i sam- band med empiriska studier av kultur och utbildning i 1 , É. (1895): Les regles de la méthode sociologique. Översättnng av Halls, W. D. (1982): The rules of sociological method. : New Press. Han hävdar att barn från de högre klasserna från tidig barndom besitter ett överlägset kulturellt kapital. De är för- trogna med de kulturella distinktionerna och de har tillägnat sig det sätt att tala och den habitus i övrigt som skolan premierar2,3). Att ärva ett högt kulturellt kapital är alltså en väg till framgång i skolan. betonar klass mer än kultur4. De krav som skolan ställer på elever i liberala demokratier såsom att arbeta själv- ständigt, göra egna ställningstaganden, vara kreativa och uppslags- rika och kunna prestera i open ended tasks handlar mycket om osynliga och ospecificerade förväntningar. Eleverna behöver kunna känna av vad det är som väntas. Denna förmåga besitter särskilt de elever som kommer från den nya medelklassen, familjer med högt utbildade föräldrar med yrken inom utbildning, kultur, offentlig service, media etc. Normer, värderingar och synen på kunskap och personlig utveckling överensstämmer i dessa familjer i hög grad med skolans normer och värderingar och barnen i den nya medelklassen har lättare än barn från andra klasser att avkoda skolans icke utsagda förväntningar, och de gynnas därför i skolan. Gemensamt för kultursociologiska ansatser för att förklara skolframgång är alltså att det är barnets uppväxtmiljö som är betydelsefull. Om uppväxtmiljöns normer, värderingar, intressen etc. är i linje med vad som uppskattas i skolan underlättar det skolframgång. Motsatsen gäller också. Det är viktigt att notera att ingen av de ledande kultursociologerna intar någon rigid determi- nistisk hållning. Det handlar om vad som är inflytelserikt och underlättande eller försvårande, inte om vad som är bestämmande. Teorier om undervisning och skolorganisation I talet om skolan i hör vi allt mer om vikten av en aktiv pedagogisk ledning. Hur undervisningen organiseras och hur kunskapstillägnandet följs upp anses avgörande för att så många elever som möjligt ska klara skolans krav. Dessa tankegångar är i linje med den amerikanska forskningsinriktningen school effectiveness research5, vilken stadigt ökar i inflytande. 2Bourdieu, P. (1979): La distinction: Critique social de jugement. 3Broady, D. (1985): Kultur och utbildning: Om sociologi, , Universitets- och högskoleämbetets skriftserie 1985:4. 4Bernstein, B. (1973): Codes and Pedagogies: Visible and Invisible. 5Grosin, L. (1993): School Effectiveness research as a Point of Departure for School Evaluation, , Vol. 37, 1993, nr. 4, pp. 317–330. Skolledarrollen betonas alltmer. Rektorns roll har förskjutits från att vara traditionsbärarens och den sammanhållande auktori- teten till att vara aktiv i reformarbete, lokal skolutveckling, och uppföljning. Omfattande krav ställs på rektorer att leda personalen mot gemensamma väl definierade mål, där alla skall sträva åt samma håll. (Om svensk skolledarforskning se bl.a. 19976 och 20007). Ett inflytelserikt bidrag till forskningen om skolans organisation som faktor för elevers skolframgång är avhand- ling om skolsvårigheter8. Hon analyserade hur lärare resonerade när de arbetade med åtgärdsprogram för elever med skolsvårigheter och hon fann tre dominerande diskurser (i) egenskapsdiskursen. Skolsvårigheter antogs ha med elevers egenskaper att göra såsom fel, brister, skador och funktionshämningar, (ii) utvecklings- diskurser. Skolsvårigheter förklaras som funktionshinder och brister utifrån utvecklingsbehoven, och (iii) kontextdiskursen. Skolsvårigheter tillskrivs inte elevens egenskaper och utveckling, utan förklaras i stället av hur skolan arbetar för att kunna få alla elever att lyckas. Fel och brister är snarare att söka i skolans planering, ledning, arbetsmetoder och uppföljning än hos eleverna. Bench marking och learning from best practice är två termer som vi ofta hör i såväl företagsvärlden som i offentlig verksamhet, inklusive skolan. Studiet av vad som gör framgångsrika skolor framgångsrika är en verksamhet i växande. Läroplansteori är en svensk översättning av engelskans curri- culum theory. Engelskans curriculum har en vidare mening än svenskans läroplan och innesluter inte bara den föreskrivna läroplanen utan även dess omvandling till verksamhet, dess realise- ring i klassrummet och dess mottagande. Läroplansteori handlar om vad som väljs ut som giltig kunskap att lära i skolan och vilka mekanismer som verkar på skilda nivåer i systemet för att vissa innehåll lyfts fram. 6Ullman, A. (1997): Rektorn: En studie av en titel och dess bärare. : HLS förlag, Studies in Educational Sciences 11. 7Svedberg, L. (2000): Rektorsrollen: Om skolledarskapets gestaltning. : HLS förlag, Studies in Educational Sciences nr. 8Lahdenperä, P. (1997): Invandrarbakgrunde eller skolsvårigheter. , HLS förlag, Studies in educational Sciences nr. Om vi gör tankeexperimentet att ämnet musik vore skolans viktigaste ämne och skulle ha samma symbolvärde som mått på begåvning som matematiken har , då skulle många av dagens framgångsrika elever fortfarande vara framgångsrika, men några andra skulle inte vara det, de som inte fått gåvan av att lätt kunna träffa ton vid sång och muciserande. Vi kan alltså konstatera att urvalet av vad som anses vara den giltiga och betydelsefulla kun- skapen är en styrande faktor för vilka som blir framgångsrika och med ändringar i stoffurval sker förskjutningar i framgång mellan elever. Praktiska ingångar för att justera stoffurval för att underlätta lärande är bl.a. att använda fenomenografiska ansatser. Fenomeno- grafi innebär att studera hur människor uppfattar och förstår de fenomen det undervisas om. Förgrundsgestalter inom denna inrikt- ning är bl.a. . En klassisk fenomenografisk studie gjordes 1979 av och . Elever fick se en bild av fyra batterier kopplade till varsin glödlampa. Kopplingarna mellan batteri och glödlampa var i ett fall en pol till en pol, i två fall två poler till en pol och i ett fall båda polerna på batteriet kopplade till båda polerna på glödlampan. Eleverna fick svara på frågan om vilken glödlampa som kunde lysa. Svaren avslöjade att många elever inte förstod vad en sluten strömkrets är och att den är en förutsättning för användning av elektrisk energi (de som svarade annat än att båda polerna på batteriet måste vara kopplade till båda polerna på glödlampan). Forskarna ställde följd- frågor om hur de uppfattade att strömmen verkar och de fann flera olika kategorier av uppfattningar. Den praktiska konsekvensen av denna studie blev ett ökat intresse för att kartlägga elevers tänkan- de och förståelse för att anpassa ingångar till, och uppläggning av undervisning till elevers för-förståelse. Motsvarande studier har sedan gjorts i många ämnen som ett sätt att visa vägen till kunskapen från det läge där eleven befinner sig. Principen är alltså att ingen kan förklara för dig hur du skall gå för att hitta fram utan att veta var du befinner dig när vägbeskrivningen ges. En stoffurvalsprincip som bygger på Vygotskys11 princip om zone of proximal devlopment (ZPD) eller utvcklingszon, handlar om 9Marton, F. (1981): Phenomenography – describing of the world around us, Instructional science, Vol.10. pp.177–200. 10Andersson, B. & , C. (1979): Elektriska kretsar. 2 i serien Elevperspektiv. 11Vygotsky, L. (nytryck 1987): The collected works of L. att underlätta för eleven att se något nytt som ett exempel på eller en variant av något som redan är bekant, alltså att röra sig från redan uppnådd kompetens till en framtida kompetens. Det nya som skall läras knyts till det redan kända och lärandet sker där undran över det ännu inte kända finns. Denna undran uppstår där det kända möter det okända. I överbryggningen betonar interaktionen mellan den lärande och andra personer, som redan erövrat en mer avancerad kunskap och som handleder den lärande. En fråga som man kan ställa sig om man betraktar ZPD på ett tekniskt och effektivitetsinriktat sätt, är hur stor andel av en text som bör vara redan känt innehåll och hur stor andel som bör vara nytillskott av okänt stoff med hänvisning till det kända, för att maximera lärandet vid textläsning.