sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Kommuner, landsting och enskilda huvudmän får enligt bestämmelserna i detta kapitel med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag (entreprenad). Med avvikelser från vad som sägs i första stycket finns särskilda bestämmelser om entreprenader vid undervisning i teckenspråk i 4 § tredje stycket. De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt denna lag ska med de undantag som anges i detta kapitel gälla även vid entreprenad. Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan får en enskild huvudman överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Inom , grundsär- skolan och specialskolan får en huvudman för en av dessa skol- former med bibehållet huvud- mannaskap sluta avtal med en annan sådan huvudman om att utföra undervisning i tecken- språk. Om en kommun, ett landsting Om en huvudman överläm- eller en enskild huvudman över- nar uppgiften att bedriva under- undervisning på entreprenad, får kommunen, eller den till en lärares undervisningsupp- som hör till en lärares undervis- Kommunen eller får när det gäller vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter. Kommunen får också överlämna sådan myndighetsutövning när det gäller utbildning i svenska för invandrare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas hos i fråga om 1.barns mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 §, 2.en elev omfattas av 7 kap. 3.en elev ska tillämpa grund- 2. skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolplik- tens upphörande enligt 7 kap. 14 § , 3. åtgärder enligt 12 kap. 25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 4. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. särskolans kursplaner enligt 12 kap. 8 §, 4. skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolplik- tens upphörande enligt 7 kap. 14 § , 5. åtgärder enligt 12 kap. 25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 6. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1-3 får överklagas endast av barnet. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas på utbildning . förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) dels att 5 kap. 10–11 §§, 6 kap. 5 §, 9 kap. 7 §, 11 kap. 11–12 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas nya bestämmelser, 5 kap. 1 a, 2 a–2 c och 13 a–b §§, samt närmast före 5 kap. 1 a, 2 a, 2 b, 2 c och 13 b §§ nya rubriker av följande lydelse. För deltidsutbildning som ges med stöd av 7 kap. 9 a § skol- lagen finns bestämmelser i förord- ningen (XXXX:XX) om deltids- utbildning inom två skolformer. Föreskrifter om kursplaner för teckenspråk meddelas med stöd av 10 kap. 8 § (kurs- planer) och 12 kap. 8 § skollagen (specialskolans kursplaner). Dessa får användas vid undervisning i teckenspråk. Rektorn beslutar om vilken kursplan som ska användas. Kursplaner för elever som är döva eller hörselskadade En huvudman för en grund- skola eller en grundsärskola får i undervisningen i svenska och engelska använda specialskolans kursplaner för elever som är döva eller hörselskadade. En huvud- man för en grundskola får under samma förutsättningar använda specialskolans kursplan inom språkvalet. Rektorn beslutar om vilka kursplaner som ska användas. Undantag från ämnesindelning i och grundsärskolan För en elev som är döv eller hörselskadad gäller att undervis- ningen i ämnet musik får ersättas med undervisning i ämnet rörelse och drama, enligt specialskolans kursplan. Rektorn beslutar om val av ämne och kursplan. En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om 1.minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning, och 2.det finns en lämplig lärare. Första stycket 1 gäller inte nationella minoritetsspråk. Enligt 7 § språklagen (2009:600) är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Första stycket 1 gäller inte nationella minoritetsspråk eller teckenspråk. Enligt 7 § språk- lagen (2009:600) är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garan- terade undervisningstiden, är huvudmannen skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Eleven ska dock erbjudas modersmålsundervisning , om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. stycket gäller inte nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk eller teckenspråk. Vid modersmålsundervisning i teckenspråk får de kursplaner som gäller för ämnet teckenspråk enligt 2 a § användas. Rektorn beslutar om vilken kursplan som ska användas. Undervisning i teckenspråk får anordnas 1. som modersmål, 2. som språkval i och specialskolan, 2. som elevens val, 3. inom ramen för skolans val, 4. utanför den garanterade undervisningstiden, eller 12 kap. 5 a § skollagen. Terminsbetyg ska utfärdas vid slutet av 1. varje termin i årskurs 8 i 1. varje termin i årskurs 8 i mande fall i grundsärskolan och i förekommande fall i grund- årskurs 9 specialskolan, och 2. höstterminen i årskurs 9 i 2. höstterminen i årskurs 9 i mande fall i grundsärskolan och årskurs 10 i specialskolan. Terminsbetyg ska inte utfärdas om eleven ska få ett slutbetyg enligt 9 §. Utbildningens innehåll och omfattning Huvudmannen är inte skyl- dig att anordna undervisning i ett språk som erbjudits som språkval enligt 5 § andra stycket eller 6 § om färre än fem elever väljer språket. Detta gäller dock inte om det språk som avses i 6 § 1 är ett nationellt minori- tetsspråk. Huvudmannen är inte skyl- dig att anordna undervisning i ett språk som erbjudits som språkval enligt 5 § andra stycket eller 6 § om färre än fem elever väljer språket. Detta gäller dock inte om det språk som avses i 6 § 1 är ett nationellt minori- tetsspråk eller om det är tecken- språk som har erbjudits enligt 10 kap. 4 a § skollagen. 11 kap. Specialskolan Nationella ämnesprov Ämnesprov ska användas i 1. matematik och svenska eller 1. matematik och svenska eller svenska som andraspråk i års- svenska som andraspråk i års- kurs 4, 7 och 10, kurs 3, 6 och 9, 2. engelska i årskurs 7 och 10, 2. engelska i årskurs 6 och 9, 3. biologi, fysik eller kemi i 3. biologi, fysik eller kemi i Ämnesprov som avses i första stycket 3 ska fördelas så att varje elev deltar i endast ett ämnesprov. Ämnesprov ska genomföras i Ämnesprov ska genomföras i slutet av årskursen. slutet av årskursen. verk får dock meddela föreskrif- verk får dock meddela föreskrif- ter om att ämnesprov i årskurs ter om att ämnesprov i årskurs 9 10 får genomföras vid en annan får genomföras vid en annan får meddela närmare föreskrifter om ämnesprov. Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas på utbildning . förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten Härigenom föreskrivs att 10 och 20 §§ förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten ska ha följande lydelse. för döva eller hörselskadade ele- för döva eller hörselskadade ele- ver som inte behöver utbildning ver som inte behöver utbildning med särskilda insatser vid riks- med särskilda insatser vid riks- även avsedda för elever med grav språkstörning i behov av tecken- språk för sin kommunikation. Regionskolor ska finnas i , , , och Lunds kommuner. Myndigheten får meddela föreskrifter om regionskolornas upptagningsområden. Inom myndigheten finns det ett särskilt beslutsorgan som benämns i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning. Nämnden ska pröva frågor om 1. mottagande i specialskolan 1. mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 § skollagen enligt 7 kap. 6 § skollagen (2010:800), och (2010:800), 2. en elev omfattas av 7 kap. 6 § skollagen, 3. avbrytande av deltidsutbild- ning enligt 7 kap. 9 a § skollagen, 4. en elev ska tillämpa grund- särskolans kursplaner enligt 12 kap. 2. antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasie- skolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning enligt 15 kap. 36 § skollagen. 8 § skollagen, och 5. antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasie- skolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning enligt 15 kap. 36 § skollagen. Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas på utbildning . förordning (XXXX:XX) om deltidsutbildning inom två skolformer Härigenom föreskrivs följande. 1 § I 7 kap. 9 a § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om deltidselever. Denna förordning innehåller ytterligare föreskrifter om sådan utbildning. 2 § Utöver bestämmelser i skollagen (2010:800) ska bestäm- melserna i skolförordningen (2011:185) tillämpas för en deltidselevs utbildning, om inte annat följer av denna förordning. 3 § I skollagen finns bestämmelser som särskilt avser deltids- utbildning -huvudman för deltidsutbildning (2 kap. 8 a §) -bestämmelser om deltidselever (7 kap. 9 a §) -ersättning från elevens hemkommun (12 kap. 24 §) -resor och boende (12 kap. 25 §) 4 § Termer och uttryck som används i skollagen har samma betydelse när de används i denna förordning. Därutöver avses i denna förordning med - deltidselev: en elev som omfattas av 7 kap. 6 § skollagen och som deltar i utbildning delvis inom en annan skolform än i den skolform som eleven är inskriven. 5 § Deltidselever ska tas emot vid alla skolenheter inom , grundsärskolan och specialskolan. 6 § Deltidsutbildningens syfte är att ge elever som omfattas av 7 kap. 6 § skollagen en ökad valfrihet inom skolväsendet. Utbild- ningen ska ligga till grund för fortsatt utbildning och ge eleven en utbildning som är anpassad till elevens särskilda förutsättningar och behov. 7 § De skyldigheter som en rektor vid en skolenhet har enligt 2 kap. 10 § skollagen avser den rektor vid den skolenhet där en deltidselev ursprungligen får sin utbildning. 8 § För en elev i eller grundsärskolan, som önskar bli deltidselev i specialskolan, får elevens vårdnadshavare ansöka om ett beslut om att eleven omfattas av 7 kap. 6 § skollagen. En sådan ansökan ska lämnas till hemkommunen som ska sända ansökan till Specialpedagogiska skolmyndigheten. 9 § I 7 kap. 6 a § skollagen finns bestämmelser om prövning av om en elev i eller grundsärskolan omfattas av 7 kap. 6 § skollagen. Beslut i sådana ärenden fattas av i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. 10 § Vårdnadshavare för en elev i specialskolan ska lämna en begäran till Specialpedagogiska skolmyndigheten om att eleven önskar bli deltidselev i eller grundsärskolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska inleda planering med elevens hemkommun i syfte att eleven ska påbörja deltidsutbildning. 11 § Huvudmännen ska samverka i frågor som rör deltidseleven och ska gemensamt planera elevens utbildning. Utbildningen ska utformas efter deltidselevens speciella förut- sättningar och behov. Utbildningen ska förläggas på sådant sätt att elevens förutsättningar att nå utbildningens mål tillgodoses. Eleven och elevens vårdnadshavare ska erbjudas möjlighet till inflytande över utbildningen. 12 § Deltidsutbildningens utformning ska utvärderas av huvud- mannen för utbildningen minst en gång per termin. 13 § Huvudmännen ska upprätta en gemensam plan över utform- ningen av deltidselevens utbildning enligt 11 §. I planen ska framgå utbildningens syfte, mål, tidsperiod, val av kursplaner, den plane- rade utformningen och när planen träder i kraft. Även andra sär- skilda förutsättningar får ingå i planen. Tidsperiod och möjlighet att avbryta utbildningen 14 § Deltidsutbildningen ska fortgå så länge eleven och elevens vårdnadshavare önskar det och ska planeras för en tidsperiod . Om det finns särskilda skäl får deltidsutbildningen avbrytas på initiativ av huvudmännen. Beslut i sådana ärenden fattas av i specialskolan och Rh-anpassad utbildning. Särskilt om undervisningstimmar som deltidselev 15 § Om en elev i eller grundsärskolan följer en kursplan i ett ämne som deltidselev i specialskolan som eleven inte följer i sin ursprungliga skolform får undervisningstiden i special- skolan högst vara per läsår. 16 § Deltidseleverna ska fördelas på klasser och grupper i grund- skolan, grundsärskolan eller specialskolan. Utvecklingssamtal, individuella utvecklingsplaner och åtgärdsprogram 17 § För en deltidselev avses med lärare i 3 kap. 16 § skollagen de lärare som undervisar eleven vid de olika skolenheterna. Elevens lärare vid de olika skolenheterna ska samråda inför utvecklingssamtal och om innehållet i elevens individuella utvecklingsplan. Utvecklingssamtalet ska genomföras av den lärare som ansvarar för undervisningen vid den skolenhet där deltids- eleven ursprungligen undervisas. Inför en utredning enligt 3 kap. 8 § skollagen ska rektor vid de olika skolenheterna samråda. Åtgärdsprogrammet som avses i 3 kap. 9 § skollagen ska beslutas av rektorn vid den skolenhet där deltidseleven ursprung- ligen får sin undervisning. 18 § För en deltidselev gäller att elevens lärare vid de olika skol- enheterna ska samråda inför betygssättningen. Betyg ska beslutas av den lärare som ansvarar för undervisningen vid den skolenhet där deltidseleven ursprungligen undervisas. Om ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedömning och dessa inte kan enas, ska betyget fattas av rektorn vid den skolenhet där eleven ursprungligen undervisas. 19 § Beslut som rektorn eller en lärare har meddelat enligt denna förordning får inte överklagas. 20 § Beslut om att avbryta deltidsutbildningen får överklagas hos . Beslutet får endast överklagas av barnet. Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas på utbildning . förordning (XXXX:XX) om beräkning av ersättning för elever i specialskolan Härigenom föreskrivs följande. 1 § I 12 kap. 24 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om den ersättning som en hemkommun ska betala till staten för den som är elev eller deltidselev i specialskolan. Denna förordning innehåller föreskrifter om hur ersättningen ska beräknas. Beräkningsgrund för en elev i specialskolan 2 § För beräkning av ersättningen ska den genomsnittliga kostna- den för en elev i en regionskola bestämmas. Med genomsnittlig kostnad avses den totala kostnaden för utbildningen i samtliga regionskolor delat med det totala antalet elever. Beloppet ska framräknas av Specialpedagogiska skol- myndigheten. 3 § Ersättningen som en hemkommun ska betala till staten ska motsvara medelvärdet av den genomsnittliga kostnaden för en elev i en regionskola, uppräknad med index för kostnadsutvecklingen, under de tre närmast föregående avslutade budgetåren. 4 § Regeringen beslutar om ersättningen. Ersättningen ska omräknas inför varje budgetår och fastställas per elev och termin. Beräkningsgrund för en deltidselev 5 § För den elev som är deltidselev enligt 7 kap. 9 a § skollagen ska ersättningen beräknas enligt följande Den ersättning som hemkommunen ska betala beräknas med utgångspunkt i 4 § och för de dagar som eleven deltar i under- visning i specialskolan. Den fastställda ersättningen ska på motsvarande sätt reduce- ras för den som är elev i specialskolan och som är deltidselev i eller grundsärskolan. Ersättningen enligt 4 § ska redu- ceras för de dagar som eleven deltar i undervisning i eller grundsärskolan. 1.Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas på utbildning . 2.Bestämmelserna i 2–3 §§ ska tillämpas första gången för beräkning av ersättningen . Utredningen ska föreslå hur en flexibel utbildning för elever i specialskolans målgrupp ska kunna införas. Utredaren ska därför lämna förslag på hur en elev ska kunna genomföra olika delar av sin utbildning i skolformerna specialskola respektive grundskola eller grundsärskola. Vidare ska utredaren bedöma om styrningen av specialskolan behöver ändras för att möjliggöra ökad samverkan med och grundsärskolan. Dessutom ska utredaren ta ställning till hur staten bäst kan stödja kommunala och enskilda huvudmäns utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp i syfte att skapa likvärdiga förutsättningar mellan olika huvudmän. Vidare ska utredaren se över utbildningen för elever i specialskolan som följer grundsärskolans kursplaner. Slutligen ska förslag lämnas på hur elever i och grundsärskolan i behov av undervisning i teckenspråk kan få sådan undervisning och se över behovet i övrigt av att anpassa undervisningen för dessa elever. Utredaren ska lämna de författningsförslag som är nöd- vändiga för att genomföra förslagen, se vidare utredningens direk- tiv bilaga 1. Regeringen beslutade att utvidga utredarens uppdrag och att förlänga utredningstiden. I det utvid- gade uppdraget, som ska redovisas , ingår att se över ansvarsfördelning för och finansiering av gymnasie- utbildning för vissa elever med funktionsnedsättning, se bilaga 2. En väsentlig del av arbetet med utredningen och de förslag som här läggs fram har varit alla samtal med berörda organisationer, skol- huvudmän och myndigheter. När det gäller intresseorganisationer för barn och elever med funktionsnedsättning har utredningen haft samråd genom två seminarier. Till seminarierna bjöds medlems- organisationer i samt andra intresseorganisa- tioner inom området in. Representanter från följande organisa- tioner har deltagit: Barnplantorna, Förbundet , , , , , hörsel- skadade och språkstörda barn, Unga Hörselskadade, Afasiför- bundet/Talknuten samt . Organisatio- nerna har också beretts möjlighet att inkomma med skrivelser under utredningens gång. Utredningen har besökt samtliga åtta statliga specialskolor för att ta del av deras verksamhet. Utöver detta har utredningen även besökt de kommunala och fristående hörselklasserna med regionalt upptagningsområde: Pilskolan i , Alviksskolan och Nya Broskolan i , Silviaskolan i och Kannebäcks- skolan i . Utredningen har även fört samtal med Eline- i och Solanderskolan i . På skolorna har utredningen träffat skolledning, lärare och vid ett flertal tillfällen elever. För att ta del av kommunala huvudmäns erfarenheter har utredningen intervjuat ett urval av kommuner från hela landet. De intervjuade kommunerna är , , , , , , , , , , och . I urvalet finns kommuner där en statlig special- skola är belägen, kommuner som har egen hörselklassverksamhet och de som inte har särskilda lösningar. Vidare finns kommuner representerade från Specialpedagogiska skolmyndighetens fem regioner. Vid intervjuerna har förvaltningschef och/eller ansvarig chef för elevhälsa eller liknande stödfunktion närvarat. Utred- ningen och kommuner och landsting bjöd även in kom- munala företrädare till en referensgrupp. Intresset var dock för svalt från kommunernas sida för att ett möte skulle kunna genomföras. Utredningen har också haft samråd med Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det har skett på ledningsnivå samt genom intervjuer med berörda funktioner inom myndigheten. I de delar som har berört skolans styrdokument har samråd med skett . Utredningen har även träffat företrädare för Skolinspektionen samt för Kommuner och Landsting. och lärande vid , CI-sektionen vid , Avdelningen för svenska som andraspråk för döva vid , samt Akademin för humaniora, utbildning och samhällsvetenskap vid har bidragit med information, material och synpunkter. För att ta del av andra länders erfarenheter har besök gjorts i där utredningen träffade företrädare för Kunnskapsdeparte- mentet, Utdanningsdirektoratet, Statped och för Vetland skole og resurssenter for horselhemmede. I besöktes Undervis- ningsministeriet samt Nyboder Skole för barn med grav språk- störning och Rugvængets Skole för elever med hörselnedsättning. Utredningen har också genomfört tre sammanträden med de experter som regeringen har utsett. Betänkandet inleds med detta kapitel som, förutom en beskrivning av uppdraget och hur arbetet bedrivits, redovisar utredningens principiella utgångspunkter (kapitel 1). Därefter följer ett kapitel som ger en bakgrund till de förslag som utredningen lämnar. I bakgrunden ges en bild av de berörda elevgrupperna, vilket specialpedagogiskt stöd de får och en skandinavisk utblick (kapitel 2). I de följande nio kapitlen redovisas utredningens för- slag (kapitel 3-11). Betänkandet avslutas med två kapitel om konsekvenser av förslagen (kapitel 12 och 13). Därefter följer en författningskommentar (kapitel 14) och bilagor med viktiga dekla- rationer och konventioner, redovisning av enkätresultat, och vissa konsekvensberäkningar. Regeringen beslutade om en ny skol- förordning (2011:185). I betänkandet benämns den endast som skolförordningen. Utredningen har försökt att vara så aktuell som möjligt, t.ex. lämnas förslagen till ändrade författningar i relation till de bestämmelser som ska tillämpas . 1.4.1Barnets bästa och vårdnadshavarens valfrihet En självklar utgångspunkt för utredningens förslag är att hänsyn ska tas till barnets bästa vid valet av all utbildning. Detta gäller alla barn oavsett om de har en funktionsnedsättning eller inte. Utred- ningen utgår i förslagen från de rättigheter som barn tillförsäkras enligt konventionen om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.1 Vårdnadshavare till barn med funktionsnedsättning som tillhör specialskolans målgrupp ska, i likhet med vad som gäller vård- nadshavare till övriga barn, ha långtgående möjligheter att välja skola för sina barn. En elev bör så långt det är möjligt placeras i den skolform och skola som vårdnadshavaren önskar att eleven ska gå. 1.4.2Möjlighet att gå i skola i närheten av hemmet Närhetsprincipen, som är en grundläggande princip i skollagen, gäller även elever som tillhör specialskolans målgrupp. I vissa fall kan det vara svårt att upprätthålla denna princip för att en elev ska få det stöd som just den eleven behöver. Det finns därför behov av olika alternativ och möjligheter vid val av skola. Utredningen har av det skälet utformat förslag som ska ge elever som tillhör specialskolans målgrupp en ökad möjlighet att välja en specialskola alternativt en grundskola eller grundsärskola med möjlighet till teckenspråksutbildning i sin närhet. Utgångspunkten bör vara att ingen elev ska ha oberättigat långt till skolan och att elever med funktionsnedsättning på samma sätt som övriga barn och ungdomar ska kunna bo hemma tillsammans med sina föräldrar eller i deras närhet.2 Det är inte rimligt att barn i skolåldern ska tvingas att flytta från sina föräldrar för att kunna få tillgång till en individ- och specialanpassad utbildning av god kvalitet. 1Artikel 7 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2Jfr 10 kap. 29 § och 11 kap. 28 § skollagen (2010:800). 1.4.3Utbildningen ska vara av hög kvalitet Alla elever har rätt till en utbildning och undervisning av hög kvalitet oavsett skolform. Utbildningen i specialskolan ska vara anpassad till varje elevs förutsättningar och så långt det är möjligt motsvara den utbildning som ges i . Utbildningen ska även ligga till grund för fortsatt utbildning.3 För att upprätthålla en hög kvalitet på undervisningen krävs pedagoger med hög kompetens i varje ämne så att eleverna ges fullgoda förutsättningar att nå utbildningens mål. Utredningen anser att det är viktigt att elever i specialskolan får en likvärdig möjlighet att söka sig till fortsatt utbildning efter den obligatoriska skolan. Det måste poängteras att specialskolan tydligt ska fokusera på skolans kunskapsuppdrag.