sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — De flesta som tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen har gjort det från gym- nasieskolan. Företag/organisationer som har tagit emot elever eller andra unga vuxna instämmer i betydligt högre grad än andra att de har möjlighet att ta emot gymnasiala lärlingar. Figur 8 /organisationen tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen? Ja, från gymnasieskolan Ja, från arbetsförmedlin gen Ja, från (KY-u tbildning) Ja, tradition ell lärlin g tidigare företagsundersökning har visat att det främst är mindre företag och organisationer som har tagit emot gymnasiala lärlingar (SOU 2010:75 sida 63). Vi har därför delat in respondenterna i tre grupper baserat på antal anställda i företaget, för att se om attityderna till att ta emot lärlingar skiljer sig åt. Små företag har 0–19 anställda, medelstora företag 20–199 anställda, och stora företag 200 eller fler anställda). Förutsättningar för att delta – jämförelser mellan företagsstorlekar De större företagen/organisationerna anser i större utsträckning än de små att de angivna förutsättningarna är viktiga för att delta. Undan- taget är förutsättningar gällande ersättning, där de små företagen oftare anger dessa som helt avgörande eller viktiga. Figur 9 Förutsättningar för att delta fördelat på företagsstorlekar /organisationer som anser att följande förutsättningar är helt avgörande eller viktiga för de ska överväga att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen: Behov av att rekrytera personal (på ) Stöd från skolan kring handledning och utbildning Tydligt uttalade förväntningar på företagets/organisationens insats på arbetsplatsen Lämpliga handledare måste finnas på företaget Att det finns arbetsuppgifter som passar Att det finns tid, resurser och kompetens för uppgiften Att det finns ett beslut från ledningen Ersättning (är per elev och läsår) Högre ersättning än dagens Positiv inställning från branschorganisationer Att ansvaret för lärlingen delas med andra företag Viktiga faktorer för att delta – jämförelser mellan företagsstorlekar De små företagen/organisationerna anser i större utsträckning att extra arbetskraft och ersättning är viktiga faktorer för att de ska överväga att delta, medan de större företagen i större utsträckning anser att möjligheten att ställa upp för samhället eller branschen är viktiga faktorer. De större företagen anser även i större utsträckning att möjligheten att långsiktigt lära upp och sedan rekrytera per- soner är en viktig faktor vid beslut om att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. /organisationer som anser att följande faktorer är helt avgörande eller viktiga för de ska överväga att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen: Det är ett sätt att långsiktigt lära upp personer vi sedan Det bidrar till extra arbetskraft Genom att lära ut till andra utvecklas vi i yrket Det bidrar till en bättre social situation på arbetet Att företaget/organisationen får ersättning för att ta emot Att branschorganisationer uppmuntrar medverkan Att det är viktigt att ställa upp för samhället Att det är viktigt att ställa upp för branschen erfarenheter – jämförelser mellan olika arbetsplatsstorlekar Mellanstora och stora företag/organisationer har i större utsträck- ning än små företag tagit emot elever eller unga vuxna för utbildning på arbetsplatsen. Hos de största företagen/ organisationerna kom- mer dessa i större utsträckning än hos övriga från eller arbetsförmedlingen. /organisationen tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen? Ja, från gymnasieskolan Ja, från (KY-utbildning) Ja, från arbetsförmedlingen Ja, traditionell lärling (med anställning) 200 eller fler anställda Jämförelser mellan branscher – svarsfördelning De 3122 företag/organisationer som deltog i undersökningen dela- des in i tio grupper baserat på företagets/organisationens bransch- tillhörighet, för att se om attityderna till att ta emot lärlingar skiljer sig åt mellan branscherna. Gruppen Övriga omfattar företag i branscher där en mycket hög andel av arbetsuppgifterna kräver att de anställda har en eftergymnasial utbildning, och därmed bedöms dessa företag/ organisationer sannolikt ha ett lågt intresse för att ta emot gymnasielärlingar. Denna kategori Övriga innefattar: infor- mations- och kommunikationsverksamhet, finans- och försäkrings- verksamhet, fastighetsverksamhet (ej skötsel), verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, offentlig förvaltning samt försvar. Bransch och antal anställda Av figuren nedan framgår hur arbetsplatserna fördelas med avseende på antal anställda. Andelen stora företag (minst 200 anställda) är sig- nifikant mindre inom hotell/restaurang, jämfört med andra branscher, och större inom områdena utbildning och vård/omsorg. Antal anställda per bransch 0 - 19 anställda 20 - 199 anställda Information om försöksverksamheten, jämförelser mellan branscher Kännedomen om försöksverksamheten är totalt sett högst inom byggbranschen och utbildning (barn/fritid) samt lägst inom natur- bruk, vård/omsorg samt övriga branscher. Företag inom bygg- branschen har i signifikant högre grad än inom utbildning och gruppen övriga fått information om lärlingsutbildningen genom branschföreträdare. /organisationen fått någon information, skriftlig eller muntlig, om Nej, men vi känner ändå till att den finns erfarenheter av att ta emot elever från utbildningsväsendet – jämförelser mellan branscher Nästan hälften av de företag som svarat på enkäten har tidigare erfa- renhet av att ta emot elever och praktikanter. Högst är andelen inom byggutbildningen samt hotell- och restaurang. Det kan vara prak- tikanter via arbetsplatsförlagd utbildning(APU) i gymnasieskolan, lärande i arbete () inom KY-utbildningen eller från arbetsför- Traditionella lärlingar förekommer däremot endast inom byggsektorn. Denna höga andel är intressant och indikerar att det finns en stor potential för att involvera fler företag i arbetsplats- förlagt lärande, inklusive lärlingsutbildning. /organisationen under de tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen? ...från (KY-utbildning) ...traditionell lärling (med anställning) När det gäller andra skillnader mellan branscher kan vi konstatera att man inom hotell- och restaurangföretagen i större utsträckning tenderar att anse att ersättningen är en viktig förutsättning för att överväga deltagande. Rekryteringsbehov är en viktigare förutsätt- ning i byggbranschen samt inom vård/omsorg, jämfört med utbild- ningssektorn. Intresset för att ha lärlingen anställd är störst inom bygg-, handel och hotell- och restaurangbranscherna. Erfarenheten av att ta emot traditionella lärlingar är störst inom byggbranschen, medan före- tag/organisationer inom utbildningsbranschen i större utsträckning har tagit emot elever/unga vuxna från arbetsförmedlingen. 7.6Vem blir lärling och varför? Vem är elev på lärlingsutbildningen? Enligt direktiven ska ha ett arbetslivsperspektiv som utgångspunkt för uppföljningar och förslag. Det utesluter naturligtvis inte att Kommittén ibland även måste ha ett helhets- perspektiv och inkludera elevperspektiven i verksamheten. Uppfölj- ningen av elever är annars ett Skolverksuppdrag och verket har i samarbete med SCB genomfört en stor elevenkät riktad till skolor och enskilda elever. Tyvärr är denna studie inte färdig vid publice- ringen av vårt slutbetänkande. Den kommer att innehålla uppgifter av stort intresse som uppgifter om hur många elever som skaffat sig grundläggande behörighet och som fått erbjudande om anställning mm. Även frågor om studieavbrott bland lärlingseleverna ingår. Övergång till och introduktion på arbetsplats Genom vår företagsstudie har vi varit intresserade av att få ökade kunskaper om hur företagen i praktiken arbetar med sina lärlingar. Hur sker planering av arbetet och vilka metoder för bedömning av prestationer har använts? Avsätts särskild tid för handledning? Kommittén kan konstatera att det knappast finns två företag som använder samma modell för sitt handledarskap utan variationen är (även här) stor. I undersökningen har vi försökt utröna hur ut- bildningen organiserats och hur det konkreta samarbetet mellan skolan och arbetsplatsen fungerar. Viktiga frågor har varit hur utbildningens delats upp mellan skola och arbetsplats, hur den arbetsplatsförlagda delen planeras samt hur den fortlöpande kommunikationen gällande arbetsmoment, mål- uppfyllelse mm ser ut. Planeringen av den arbetsplatsförlagda utbild- ningen varierar mellan olika företag. Ungefär hälften av företagen uppger att de inte alls genomfört någon särskild planering av lärlingens tid på företaget. Dessa företags planering kan mer beskrivas som Ad hoc, där orderingång och företagets beläggning avgör vad lär- lingen skall göra på företaget. Bland de som genomför en särskild planering, varierar modellerna. Inför varje läsår eller termin har vissa företag gjort en övergripande planering. Inte sällan sker detta i dialog med skolan där man mer eller mindre strukturerat går igenom ut- bildningsmålen och kursplaner och vad som förväntas av eleven . Ett par arbetsplatser (båda inom vård och utbild- ning) beskriver att de planerar lärlingens tid. Undersökningen visat tydligt att målen, innehållet och arbets- momenten i lärlingsutbildningen upplevs som oklara av arbetsplatserna. Detta resultat bör tas på allvar givet den stora del av sin utbildningstid som lärlingen är ute på en arbetsplats. En gene- rell slutsats från undersökningen är således att den övergripande ansvarsfördelningen i regel fungerar bra medan samarbetet på arbets- momentsnivå behöver vidareutvecklas. En väl fungerande lärlings- utbildning förutsätter ett grundligt förarbete där ämnes-/kursplane- mål bryts ner till konkreta utbildningsområden och arbetsmoment, som också dokumenteras i en särskild studieplan, eller motsvarande. Nedbrytningen underlättar en bra utbildningsplanering mellan skola och arbetsplats samt inte minst den fortlöpande uppföljningen av lärlingens utbildning. Både i arbetet med att definiera ett tydligare och mer konkret utbildningsinnehåll och i kvalitetssäkringen och uppföljningen av utbildningen kan ett sådant dokument stärka den trepartssamverkan som lärlingsutbildningen utgör (skola, individ, arbetsplats). Flera arbetslivsföreträdare har uttryckt en önskan att eleverna borde få en bättre allmänteoretisk och yrkesteoretisk grund innan de kom- mer ut på arbetsplatserna. placeras ofta eleverna ut på en arbetsplats redan från första läsårets första termin. En introduktionsperiod med mer omfattande skolförlagda studier skulle underlätta introduktionen och lärandet på arbetsplatserna. Men även annan typ av förberedelse från lärlingens sida brister enligt vissa företag. Det handlar i stor utsträckning om att förstå hur det är att vara på en arbetsplats med arbetsrutiner och ansvars- tagande. Många lärlingar är unga, de flesta när de börjar. För en hel del av dessa är lärlingsplatsen deras första kon- takt med yrkeslivet, man har inte tidigare varit i arbetslivet. Det här innebär utmaningar för både lärlingen och arbetsplatsen. Kopplat till detta är också lärlingens motivation och engagemang för sin utbildning. Företagen varierar i sin uppfattning men nästan hälften av intervjupersonerna pekar på att elevernas engagemang och moti- vation utgör en utmaning. Andra framhåller dock att lärlingarna är aktiva och att de tar ansvar för det arbete de förväntas göra på arbets- platsen. Många företag vittnar dock om att mycket fungerat bättre ju längre utbildningen fortskridit. Det gäller också lärlingens kunskap, engagemang och viljan att lära sig yrket, många av företagen pekar på att lärlingen mognar. När det gäller vilken roll och funktion som lärlingarna har på arbetsplatser finns ett tydligt mönster som relaterar dels till erfarenhet och teoretiska kunskaper, dels till indi- I princip samtliga intervjuföretag menar att lärlingarna inledningsvis i stor utsträckning får gå vid sidan av hand- ledaren eller någon annan kollega men att de får ta växande ansvar i takt med att erfarenheten men också de teoretiska kunskaperna ökar. De flesta får ta eget ansvar för vissa arbetsmoment. Det verkar som om detta ofta infaller under andra läsåret. Lärlingens personlighet och inställning till arbetsuppgifterna har också stor betydelse för vilken roll han eller hon får på arbetsplatsen. I stor utsträckning betraktas lärlingarna som en del av arbetslaget, som en i gänget, men hos de företag där detta inte är fallet har lärlingen i stor utsträckning beskrivits som att han eller hon inte bjuder till eller inte visar tillräckligt intresse. Inom försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning fanns tre årskurser representerade. har undersökt avbrottsfrekvensen för eleverna under deras när första läsår inom försöksverksamheten. Med avbrottsfrekvens avses att eleven inte längre deltar i försöksverksamheten. Det inrymmer således både de elever som har övergått till ett annat gymnasieprogram och de som helt avbrutit sina studier. Mellan hösten och våren /09 var andelen elever som avbröt sina studier . Bland de elever som påbörjade försöksverksamheten var det som hade avbrutit studierna . togs den sista elevkullen in i försöksverksamheten och avbrottsfrekven- sen mellan var . Samtliga resultat om avbrott och nytillkomna elever baseras på uppgifter som huvudmännen har lämnat i samband med rekvisition. En jämförelse ur ett längre perspektiv har gjorts mellan och . Dessa elever tillhörde försöksverksamhetens första elevkull i årskurs 1 och gick i årskurs 3 . Bland eleverna som deltog hade fullföljt sin utbildning våren 2011.1 En viss elevrörlighet har skett där elever har tillkommit och avbrutit studierna i försöksverksamheten. Det förekommer även att ett mindre antal elever har avbrutit för att återuppta studier inom försöksverksamheten i en annan årskurs. Man kan dock konstatera att det successivt har skett en minskning av antalet elever bland försöksverksamhetens första elevkull. I denna elevkull är det en högre andel elever som fullföljer utbildningen hos fristående huvudmän jämfört med kommunala, hos fristående och bland kommunala. 1 Eleverna kan ha gjort ett uppehåll mellan perioden och . inte att utläsa någon väsentlig skillnad i avhopp mellan kvinnliga och manliga elever. Avbrottsstatistik är ofta komplex och kompliceras av att nya elever successivt påbörjat försöksverksamheten. kommer presentera en register- och enkätstudie där avbrotts- frekvensen belyses mer genomgående. bör fortsätta uppmärksamma avhoppsfrekvensen i lärlingsutbildningen för ytter- ligare analys och även göra jämförelser med nationella program. Flest antal elever har avbrutit inom fordon, bygg, handel och administration. Andelen avbrott är dock högre inom naturbruk, hotell och restaurang samt handel och administration. Avbrotten är ungefär lika vanliga bland kommunala skolor som bland de fri- stående skolorna. 8Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag 8.1Krav på framtidens lärlingsutbildning Nationella lärlingskommitténs huvuduppgift har varit att följa och bedöma samt dra erfarenheter från den pågående försöksverk- samheten med gymnasial lärlingsutbildning främst ur arbetslivets per- spektiv. Siktet har varit inställt på den reguljära lärlingsutbildning som introducerades . Kommittén har därför vid sina kontakter med arbetsplatser och huvudmän strävat efter att systematiskt belysa och analysera aktuella delområden inom lärlings- försöket. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning har i flera avseenden varit framgångsrik. Intresset från elever, huvud- män och arbetsplatser har varit betydligt större än vid tidigare för- sök att etablera lärlingsliknande utbildningar. Det finns en bety- dande potential med stora möjligheter i lärlingsutbildningen, men mycket återstår dock i fråga om att säkerställa och utveckla främst kvaliteten. Det har också varit kort om tid att etablera en ny verk- samhet som man dessutom från huvudmannens sida är ovan att hantera, då man inte på samma sätt som i den skolförlagda utbild- ningen förfogar över arbetsplatsen. Vi har tidigare i två delbetänkanden redovisat erfarenheter av försöksverksamheten och kommit med förslag till förbättrings- åtgärder. Vi upprepar i flera fall våra tidigare förslag i de fall vi har fått nytt material som understryker förslagens relevans och möjlig- heter. Andra aktörers agerande har också i några fall påverkat våra förslag. Våra förslag handlar mycket om att flytta fokus från kvan- titet till det inre arbetet och kvaliteten inom den gymnasiala yrkes- utbildningen. Vi menar dock att en fortsatt utbyggnad inom nya Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag otraditionella områden är viktig för en livskraftig gymnasial lärlings- utbildning. Kommittén presenterade sitt första delbetänk- ande: Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter av det första försöksåret (SOU 2009:85). I betänkandet påtalades en rad brister och oklarheter kopplade till regleringen och kvalitetsuppfölj- ningen av lärlingsutbildningen. Det konstaterades bland annat att det extra statsbidraget i mycket liten utsträckning användes på det sätt som ursprungligen avsetts, dvs. för att finansiera utbildning på arbetsplatserna. Ännu allvarligare var att det i stort sett saknades etablerade system för utbildning av handledare, för godkännande av arbetsplatser som tog emot lärlingar och för uppföljning och utvär- dering av lärlingsutbildningen med utrymme för partsorganisationers inflytande. Den bild som gavs i det första delbetänkandet när det gällde kvalitetssäkringen av utbildningen bekräftades sedan i hög grad i kommitténs andra delbetänkande, Gymnasial lärlingsutbildning – Utbildning för jobb (SOU 2010:75). I delbetänkandet betonades även att företagens intresse för lärlingsutbildningen var stort och att det finns en utbredd positiv förhandsuppfattning om lärlings- utbildningens möjligheter i företagen, men konstaterades betydande problem kopplade till styrningen och uppföljningen av utbildningen. Tydligare riktlinjer och en tydligare reglering av utbild- ningen, både vad gäller former och innehåll, efterfrågades. 8.2Behov av tydligare struktur i lärlingsutbildningen Vi har i vårt förra betänkande betonat att skolan har ett övergrip- ande och samlat ansvaret för hela lärlingsutbildningen på samma sätt som för annan gymnasial utbildning. De medverkande arbets- platserna ställer sina realistiska arbetsmiljöer och sin yrkeskompe- tens till förfogande. I denna skärning mellan skola och arbetsmark- nad blir frågan om graden av reglering av lärlingsutbildningen aktu- ell. Det handlar i hög grad om att finna en balanspunkt mellan att få en likvärdig, kvalitativ och rättssäker gymnasieutbildning som är så flexibel i sin uppläggning att den kan genomföras på arbetsplatser med skiftande förutsättningar. Det gäller att undvika en regelbyråkrati, som kan leda till att intresserade företag avstår från att ta emot gymnasiala lärlingar. Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag I detta fortsatta utvecklingsarbete har branschorganisationerna en mycket viktig roll när det gäller att etablera hållbara strukturer och kommunicera gemensamma riktlinjer och kvalitetsprinciper. Frågan om hur fastslagna strukturer och processer ska implemen- teras lokalt måste liksom för utbildningssystemet i övrigt, fortsatt hanteras lokalt för att behålla lärlingsutbildningens lokala styrka och drivkraft. En tydlig slutsats av våra branschkontakter är att en väl fung- erande lärlingsutbildning förutsätter ett grundligt förarbete. Fördel- ningen av utbildningens innehåll mellan arbetsplats och skola är en viktig uppgift. Likvärdig utbildning förutsätter att uppdelning och planering tar sin utgångspunkt i de nationellt beslutade ämnesplanerna. Detta gäller även när utbildningen sker på en arbets- plats. Regeringen har slagit fast att det inte är lämpligt att ytter- ligare bryta ner målen i utbildningskontraktet, så som flera remissinstanser föreslagit, eftersom det skulle kunna innebära att lokala ämnesplaner indirekt skapades. Regeringen menar därför att regleringen i utbildningskontraktet bör utgå från ämnesplanerna. När man kommer till den konkreta detaljplaneringen menar lärlingskommittén dock fortfarande att man i flertalet fall måste överföra ämnesplanernas mål till konkreta arbetsmoment. En sådan översättning är en förutsättning för en bra utbildnings- planering och uppdelning mellan skola och arbetsplats och i den fortlöpande uppföljningen av lärlingens utbildning. Den kan också tjäna som en bra utgångspunkt för arbetsplatsernas möjlighet att påverka utbildningens innehåll och bidra till att nedbrytningen av kursplaner (dvs. de olika arbetsmomenten) ligger i linje med yrkes- livets behov och krav. Vi delar dock regeringens uppfattning att detta inte får ske i strid med ämnesplanernas intentioner så att lokala ämnesplaner indirekt skapas och äventyrar att lärlingsutbild- ningen inte uppfattas som ett likvärdigt alternativ till en skolförlagt utbildning med 15 veckors APL på företag. Enligt Kommitténs bedömning utgör det nya kravet på ett form- bundet utbildningskontrakt ett viktigt första steg för att skapa förutsägbarhet och en tydlig rollfördelning i enlighet med våra tidi- gare förslag. Genom kravet på ett gemensamt dokument ökar pressen på skolan och arbetsplatsen att tidigare påbörja planerings- processen. Lärlingsutbildning innebär åtaganden för både arbets- plats och skolhuvudman. Därför är det viktigt att dessa åtaganden och ansvarsfördelningen mellan parterna regleras på ett rationellt och rättssäkert sätt där även lärlingen kan vara part. Kommitténs samlade bedömning, överväganden och förslag huvudmannens ansvar att se till att ett sådant avtal kommer till stånd. Regeringen har gett bemyndigande att ta fram föreskrifter om utbildningskontraktets utformning som ger tillräck- lig vägledning för att upprätta kontrakten. Nationella lärlingskommittén föreslår att uppdrag när det gäller generellt stöd för utbildningskontrakt förtydligas till att markera skolans övergripande och samlade ansvar för hela lär- lingsutbildningen på samma sätt som gäller för annan gymnasial utbildning samt att uppdraget bör utökas att även omfatta framtag- andet av branschspecifikt stödmaterial för gymnasial lärlingsutbild- ning. Det kan på en mer yrkesspecifik nivå bistå skolhuvudmän i hantering av styrdokument och fördelning av utbildningsansvar mellan skola och arbetsliv. Dessutom stärker det förutsättningarna för ökad kvalitet och likvärdighet i den gymnasiala lärlingsutbild- ningen. Branschorganisationer och nationella programråd bör göras delaktiga i arbetet. 8.3Handledarintroduktion för alla företag som tar emot lärlingar Som tidigare nämnts ger såväl Kommitténs egna som andras under- sökningar oroväckande resultat avseende hur väl kraven på lärlings- utbildningen har implementerats lokalt. Tillgång på kompetenta handledare är avgörande för kvaliteten i den gymnasiala lärlings- utbildningen. Kompetens handlar dels om djup och bredd i yrkes- kunskaperna, dels om kunskap om lärlingsutbildningens förutsätt- ningar, t.ex. de mål och kunskapskrav som finns för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Nationella lärlingskommittén har tidigare föreslagit att handledarutbildning ska vara obligatorisk. I detta har även instämt i sitt yttrande. Regeringen gör samma bedömning som Kommittén när det gäller betydelsen av kompe- tenta handledare. Skolhuvudmannen har ett stort ansvar när det gäller att se till att handledarna har den kunskap och erfarenhet som krävs för uppdraget. Det innebär att skolhuvudmännen bör ge handledare information, stöd och utbildning kring lärlingsutbild- ningens innehåll, mål, ramar och ansvarsfördelningen mellan skola och arbetsplats. Handledarutbildningar erbjuds och företagen deltar i den, dock i starkt varierande omfattning.