sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Om styrelsen inte upprättar något förslag, kan dock stämman besluta om instruktioner för styrelsen att upprätta ett sådant förslag. Om förslaget är avsett att behandlas på årsstämman, bör för- slaget kunna infogas i förvaltningsberättelsen. 14 kap. 4 § I förslaget om vinstutdelning ska följande anges: 1.vilka som ska ha rätt till utdelning, 2.hur rätten till utdelning ska beräknas, 3.den tidpunkt då utdelningen ska betalas eller, i förekommande fall, be- myndigande för styrelsen att fastställa betalningsdag, och 4.om utdelningen ska avse annat än pengar, uppgift om arten av den egendom som ska delas ut. Paragrafen anger vilka uppgifter som ska finnas med i ett förslag till beslut om vinstutdelning. Till förslaget ska också fogas ett särskilt yttrande från styrelsen (se 14 kap. 5 §). Om frågan om vinstutdel- ning ska behandlas på annan stämma än den som ska ta ställning till årsredovisningen, ska det vidare, enligt 14 kap. 6 och 7 §§, lämnas vissa ytterligare uppgifter i förslaget. Av punkten 1 framgår att i förslaget ska anges vilka som ska ha rätt till utdelning. Detta kan i första hand vara fråga om medlemmar, men vinstutdelning får även ske till t.ex. innehavare av förlags- andelar och icke-medlemmar som har handlat med föreningen (se 1 §). Enligt punkten 2 ska förslaget även innehålla uppgift om hur rätten till utdelning ska beräknas. Beräkningsgrunderna kan vara olika beroende på vilka som vinstutdelningen ska lämnas till. Vinstutdel- ning som lämnas till medlemmar kan exempelvis beräknas både i form av efterlikvid, återbäring eller liknande och i form av insats- ränta. Naturligtvis kan båda dessa beräkningsgrunder tillämpas vid ett och samma tillfälle. Vinstutdelning till icke-medlemmar får ske endast i form av återbäring, efterlikvid eller liknande (beträffande utdelning till avgångna medlemmar, se dock författningskommen- taren till 14 kap. 1 § andra stycket). När det gäller innehavare av förlagsandelar ska vinstutdelning ske i form av insatsränta (se 14 kap. 1 §). Enligt punkten 3 ska förslaget även innehålla uppgift om för- fallodag för vinstutdelningen. Med förfallodag avses den dag då be- loppet ska utbetalas alternativt hållas tillgängligt på konto för lyft- ning. Det är tillåtet att delegera beslutanderätten i denna fråga till styrelsen. Om ett sådant bemyndigande föreslås, ska detta anges i förslaget. I förekommande fall ska enligt punkten 4 även anges om utdel- ningen ska betalas i annat än pengar (s.k. sakvärdesutdelning). I så fall ska också anges arten av den egendom som ska delas ut. 14 kap. 5 § Till förslaget om vinstutdelning ska fogas ett motiverat yttrande från styrelsen om huruvida den föreslagna vinstutdelningen är försvarlig med hänsyn till vad som anges i 13 kap. 3 § andra och tredje styckena. Om tillgångar eller skulder har värderats till verkligt värde enligt 4 kap. 14 a § årsredovisnings- lagen (1995:1554), ska det i yttrandet också anges hur stor del av det egna kapitalet som beror på att en sådan värdering har tillämpats. Paragrafen reglerar det yttrande som styrelsen ska foga till förslaget om vinstutdelning. I yttrandet ska styrelsen redogöra för hur den föreslagna dispo- sitionen förhåller sig till försiktighetsregeln (se 13 kap. 3 § andra och tredje styckena). Yttrandet ska vara motiverat. Det räcker alltså inte med att styrelsen uttalar att förslaget är eller inte är förenligt med denna regel. Också de närmare övervägandena bakom styrelsens bedömning ska redovisas (se närmare kommentaren till 13 kap. 3 §). Om föreningen ingår in en koncern, ska motsvarande bedöm- ning göras även på koncernnivå. Syftet med bestämmelsen är att styrelsen ska ställa den föreslaga utdelningen i relation till dels de krav som verksamhetens art, om- fattning och risker ställer på storleken på det egna kapitalet, dels föreningens konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Hur utförligt och detaljerat yttrandet ska vara får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. I en liten eller medelstor förening med enkla ekonomiska förhållanden kan analysen ofta begränsas till en allmän beskrivning av föreningens ekonomiska situation och en redogörelse för cen- trala nyckeltal, varvid relationen mellan eget och främmande kapital (soliditet) ofta är av särskild betydelse. Den konstaterade solidi- teten bör ställas i relation till förhållandena inom den bransch där föreningen verkar. Yttrandet bör också ge läsaren besked om huru- vida föreningen kan anta komma att fullgöra sina förpliktelser samt hur den föreslagna värdeöverföringen på- verkar föreningens förmåga att göra eventuellt nödvändiga in- vesteringar. Om redovisade nyckeltal är betryggande och det inte finns några särskilda förhållanden som ger anledning till oro, kan yttrandet vara relativt kortfattat. Förekommer det å andra sidan omständigheter som ger anledning till tveksamhet om föreningens vinstutdelningsutrymme, bör styrelsen, om den anser att det ändå finns utrymme för värdeöverföringar, noggrant redovisa skälen för detta. Frågan om förekomsten av orealiserade vinster (se avsnitt 14.5.4) är av särskild betydelse i detta sammanhang och det ligger i sakens natur att särskild försiktighet bör iakttas när det gäller utdelning av sådana. I andra meningen har därför tagits in en särskild bestäm- melse om att styrelsen, i de fall balansräkningen innefattar oreali- serade vinster, ska ange hur stor del av det egna kapitalet som beror på att tillgångar och skulder har upptagits till marknadsvärdet på balansdagen. Bestämmelsen har dock begränsats till de fall då till- gångar eller skulder har värderats med tillämpning av 4 kap. 14 a § årsredovisningslagen (värdering av finansiella instrument). Styrelsen ska i så fall redovisa hur mycket större eller mindre det egna kapitalet hade varit om de poster som har värderats enligt denna paragraf i stället hade värderats med utgångspunkt i anskaffningsvärdet (jfr 4 kap. 3–5 §§ årsredovisningslagen) eller, såvitt gäller omsättnings- tillgångar, enligt lägsta värdets princip (jfr 4 kap. 9 § årsredovis- ningslagen). Om frågan om vinstutdelning ska prövas på föreningens års- stämma, kan styrelsens yttrande tas in i förvaltningsberättelsen. 14 kap. 6 § Om årsredovisningen inte ska behandlas på den föreningsstämma som ska pröva förslaget om vinstutdelning, ska det i förslaget anges hur stor del av det enligt 13 kap. 3 § första stycket disponibla beloppet som finns kvar efter det senast fattade beslutet om värdeöverföring. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den och den närmast följande paragrafen innehåller bestämmelser om det särskilda beslutsunderlag som ska tillhandahållas när fråga om vinstutdelning ska prövas på annan föreningsstämma än års- stämman. Vid en sådan stämma kan endast beslutas om s.k. efter- utdelning, dvs. utdelning av vad som återstår av det belopp som redovisades som fritt eget kapital i den senast fastställda balans- räkningen. Även i dessa fall ska förslaget till beslut innehålla de uppgifter som anges i 4 §. Av förslaget ska dessutom, enligt den här para- grafen, framgå hur mycket av det i den senast fastställda balans- räkningen konstaterade egna fria kapitalet som fortfarande står till föreningsstämmans förfogande. En motsvarande bestämmelse finns i 18 kap. 5 § aktiebolagslagen. 14 kap. 7 § I det fall som avses i 6 § ska följande handlingar fogas till förslaget: 1. en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast fastställda balans- och resultaträkningarna, och 2. en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser av väsentlig betydelse för föreningens ställning, vilka har inträffat efter det att årsredovis- ningen lämnades med uppgift om värdeöverföringar som har beslutats och om förändringar i föreningens bundna egna kapital som har skett efter balansdagen. Om föreningen har en revisor, ska det till förslaget även fogas 1.en kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, och 2.ett yttrande över den redogörelse som avses i första stycket 2, under- tecknat av föreningens revisor, med uttalande om huruvida föreningsstämman bör besluta i enlighet med förslaget. Paragrafen reglerar vilka handlingar som ska ligga till grund för ett beslut om vinstutdelning som inte fattas på den stämma som ska ta ställning till resultat- och balansräkningarna. Syftet med bestäm- melserna är att säkerställa att medlemmarna har ett lika fullgott och aktuellt underlag för sitt beslut som om frågan hade prövats på en årsstämma. Sålunda ska den årsredovisning som lades fram vid den senaste årsstämman finnas tillgänglig (punkten 1). Därutöver ska styrelsen upprätta en redogörelse för händelser av väsentlig be- tydelse för föreningens ställning, vilka har inträffat efter det att årsredovisningen lämnades (punkten 2). I redogörelsen ska styrelsen vidare särskilt uppmärksamma värdeöverföringar som har beslutats vid eller efter den senaste årsstämman. Styrelsen ska också lämna uppgift om förändringar i föreningens bundna egna kapital som har skett efter balansdagen. Det kan t.ex. vara fråga om förändringar som beror på att medlemsinsatser inbetalats eller återbetalats eller beslut om att medel ska avsättas till reservfond. Om det har före- kommit betydande förluster i föreningens verksamhet sedan den senaste årsstämman, bör även detta uppmärksammas. Visserligen påverkar sådana förluster inte den beräkning av utrymmet för värde- överföring som ska göras enligt 13 kap. 3 § första stycket. En nega- tiv resultatutveckling kan dock vara av betydelse vid tillämpningen av försiktighetsregeln (se 13 kap. 3 § andra stycket). Om föreningen har en revisor, ska till förslaget även fogas revi- sionsberättelsen för det räkenskapsår som den bifogade årsredovis- ningen avser (se andra stycket 1). Revisorn ska dessutom granska styrelsens redogörelse och avge ett yttrande över den (se andra stycket 2). I ett sådant yttrande bör han eller hon uttala sig om huruvida han eller hon anser att styrelsens redogörelse är rättvisande. Yttrandet ska innehålla ett uttalande om huruvida föreningsstämman bör besluta i enlighet med förslaget. Revisorn bör alltså uttala sig om förslaget på samma sätt som han eller hon inför årsstämman uttalar sig om ett i förvaltningsberättelsen lämnat förslag till vinst- disposition. – I lagen uppställs inte något motsvarande krav på granskning i den situationen att föreningen saknar revisor. Ingenting hindrar dock att det i stadgarna tas in bestämmelser om att styrelsens redogörelse ändå ska bli föremål för granskning, t.ex. genom en särskilt anlitad revisor eller genom föreningens lekmannarevisor. Tillhandahållande av förslag till beslut m.m. 14 kap. 8 § Styrelsen ska hålla förslaget om vinstutdelning, tillsammans med handlingar som avses i 5 §, tillgängligt hos föreningen för röstberättigade, medlemmar och innehavare av förlagsandelar närmast före den föreningsstämma där frågan om vinstutdelning ska prövas. I förekommande fall ska även de handlingar som avses i 7 § hållas tillgängliga tillsammans med förslaget. Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för mottagaren skickas till de röstberättigade, medlemmar och innehavare av förlagsandelar som be- gär det och uppger sin adress. Kopiorna ska skickas med post eller med elek- troniska hjälpmedel enligt bestämmelserna i 1 kap. 10 och 11 §§. Kopior behöver dock inte skickas, om handlingarna, i enlighet med vad som har be- stämts i stadgarna, hålls tillgängliga på föreningens webbplats fram till fören- ingsstämman. Handlingarna ska läggas fram på föreningsstämman. Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande föreningslagen. Enligt första stycket ska styrelsen hålla beslutsförslaget och övrigt underlag tillgängliga för medlemmarna och innehavarna av förlags- andelar före stämman. En motsvarande bestämmelse finns i 18 kap. 7 § aktiebolagslagen. Av andra stycket framgår att styrelsen på begäran ska skicka kopior av beslutsunderlaget till de medlemmar som begär det. Det har klar- gjorts att styrelsen inte får ta ut någon avgift för detta. Hand- lingarna kan skickas med vanlig post. De kan också skickas med elektroniska hjälpmedel, t.ex. med e-post, under förutsättning att föreningen tillämpar det förfarande som framgår av 1 kap. 10 och 11 §§. Föreningen kan också i stadgarna bestämma att handlingarna ska hållas tillgängliga på föreningens webbplats. Om detta är fallet, är föreningen inte skyldig att skicka några kopior. I tredje stycket erinras om att beslutsunderlaget också ska läggas fram på stämman. Det innebär att materialet ska finnas tillgängligt Det kan i så fall räcka att stämmans ordförande form- löst hänvisar till materialet. 14 kap. 9 § Kallelsen till den föreningsstämma som ska pröva förslaget om vinstutdelning ska ange förslagets huvudsakliga innehåll. Paragrafen har inte någon direkt motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den klargör att kallelsen till en stämma som ska pröva en fråga om vinstutdelning alltid ska ange förslagets huvudsakliga innehåll. En motsvarande bestämmelse finns i 18 kap. 8 § aktiebolags- lagen. 14 kap. 10 § Beslutet om vinstutdelning ska innehålla de uppgifter som framgår av 4 §. Paragrafen, som saknar direkt motsvarighet i den nuvarande fören- ingslagen, reglerar innehållet i ett beslut om vinstutdelning. En motsvarande bestämmelse finns i 18 kap. 8 § aktiebolagslagen. Av hänvisningen till 14 kap. 4 § följer att beslutet om vinst- utdelning ska ange dels vilka som är berättigade till utdelning, dels hur utdelningen ska beräknas, och dels förfallodagen för utdel- ningen. Om styrelsen ska ha möjlighet att precisera förfallodagen, ska också detta framgå av beslutet. Om styrelsen ska ha rätt att be- sluta om förfallodag, ska beslutet innehålla ett bemyndigande för styrelsen om detta. Om utdelningen ska ske i annan egendom än pengar, måste också detta framgå av beslutet och den aktuella egen- domen preciseras. Vem gottgörelse kan lämnas till 15 kap. 1 § Gottgörelse får lämnas till föreningens medlemmar. I stadgarna får bestämmas att gottgörelser får lämnas även till andra än medlemmar. Paragrafen behandlar utdelning av föreningens överskott i form av gottgörelse och motsvarar till viss del bestämmelserna i 10 kap. 1 § andra stycket 1 och 4 § första stycket i nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 195, 198 och 199). I första stycket anges att det i första hand är föreningens med- lemmar som kan få del av föreningens överskott i form av gott- görelse. Begreppet gottgörelse definieras i 13 kap. 1 § första stycket 2. En ekonomisk förening kan bedriva handel även med icke-med- lemmar. Såsom framgår av andra stycket kan gottgörelse även be- talas till icke-medlemmar som föreningen har haft samhandel med. Det förutsätter dock att föreningens stadgar innehåller bestäm- melser om detta. 15 kap. 2 § Beslut om gottgörelse fattas av föreningsstämman eller, efter stämmans bemyn- digande, av styrelsen. I stadgarna får det bestämmas att styrelsen får besluta om gottgörelse även utan stämmans bemyndigande. Stämman får inte besluta om gottgörelse med större belopp än vad styrelsen har föreslagit eller godkänt annat än om det finns en sådan skyldighet enligt stadgarna. Paragrafen, som delvis motsvarar 10 kap. 5 § i nuvarande förenings- lagen (prop. 1986/87:7 s. 199), reglerar beslutsordningen för beslut om gottgörelse. Rätten att besluta om gottgörelse ligger inom föreningsstämmans kompetensområde (se första stycket). Stämman kan dock bemyndiga styrelsen att besluta om gottgörelse. Därmed blir det i praktiken möjligt att besluta om gottgörelse under löpande räkenskapsår utan att kalla till extra stämma. Några särskilda formkrav för ett sådant beslut om sådant bemyndigande har inte uppställts i lagförslaget. Stämman kan när som helst återta bemyndigandet. En nyhet i för- slaget är att det i stadgarna får bestämmas att styrelsen även utan särskilt bemyndigande får besluta om gottgörelse. Frågan har be- handlats i avsnitt 14.5.6. Såsom framgår av 13 kap. 1 § första stycket 2 avses med gott- görelse endast vad som tillgodoförs medlemmarna på grund av rörelsens resultat. Bestämmelserna om gottgörelse omfattar därför inte andra slag av transaktioner, t.ex. normala affärsmässiga betal- ningar eller rabatter som utgår i omedelbar anslutning till sam- handeln med medlemmarna och andra. Företagsledningen kan därför besluta om sådana transaktioner utan att det fordras något särskilt bemyndigande från stämman. Andra stycket saknar motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen. Bestämmelsen innebär att styrelsen kan inlägga sitt veto mot ett stämmobeslut om gottgörelse; beslutet kan alltså inte lagligen verkställas om styrelsen motsätter sig det. Styrelsen har motsvar- ande vetorätt i fråga om stämmans beslut om vinstutdelning, se kom- mentaren till 14 kap. 2 § andra stycket samt avsnitt 14.5.6. 15 kap. 3 § Om föreningsstämman ska pröva en fråga om gottgörelse, ska styrelsen upp- rätta ett förslag till beslut. Vid upprättandet av förslaget ska bestämmelserna i 14 kap. 4–7 §§ tillämpas. Förslaget ska tillhandahållas medlemmarna på de sätt som anges i 14 kap. 8 §. I fråga om kallelse till den stämma som ska pröva förslaget gäller be- stämmelserna i 14 kap. 9 §. Stämmans beslut ska ha det innehåll som anges i 14 kap. 10 §. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen, reglerar förfarandet i de fall – i praktiken troligen av undan- tagskaraktär – när föreningsstämman själv fattar beslut om gott- görelse. Det har ansetts att detta förfarande bör vara detsamma som vid beslut om vinstutdelning. Paragrafen innehåller därför endast hänvisningar till bestämmelserna om förfarandet vid vinstutdel- ning. 15 kap. 4 § Innan styrelsen beslutar om gottgörelse, ska den upprätta ett sådant motiverat yttrande som anges i 14 kap. 5 §. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen, innehåller en bestämmelse om att styrelsen inför ett beslut om gottgörelse ska upprätta ett sådant yttrande som avses i 14 kap. Syftet med detta är att styrelsen ska dokumentera de över- väganden som har gjorts vad gäller gottgörelsens förenlighet med försiktighetsregeln. I övrigt kan hänvisas till vad som har sagts i författningskommentaren till 14 kap. 5 §. 16 kap. 1 § Till reservfonden ska avsättas det belopp som 1.en medlem vid avgången ur föreningen inte får tillbaka av sina med- lemsinsatser, 2.en förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats, 3.enligt stadgarna ska avsättas till reservfonden, 4.enligt beslut av föreningsstämman ska föras över till reservfonden från fritt eget kapital i den senast fastställda balansräkningen. Paragrafen motsvarar 10 kap. 6 § andra stycket i nuvarande fören- ingslagen (se prop. 1986/87:7 s. 201). Frågan om skyldigheten att avsätta medel till reservfonden har behandlats i avsnitt 14.5.8. Enligt punkten 1 ska till reservfonden alltid avsättas belopp som motsvarar vad en medlem vid avgången ur föreningen inte återfår av sina medlemsinsatser. Detta blir fallet dels när föreningen genom bestämmelser i stadgarna har helt eller delvis begränsat medlem- marnas rätt till återbetalning av medlemsinsatser, dels när bestäm- melserna i 11 kap. 11 § tredje stycket förhindrar att den avgående medlemmen får hela den erlagda insatsen återbetalad. Med be- greppet medlemsinsats avses detsamma som i 1 kap. 4 §, dvs. såväl obligatoriska insatser, överinsatser som emissionsinsatser. Det bör noteras att punkten inte är tillämplig när en medlem begär att få ut en överinsats enligt 11 kap. 16 § – dvs. utan samband med avgång ur föreningen – men till följd av bestämmelserna i 11 kap. 11 § tredje stycket inte kan få ut hela beloppet. Återstoden förblir i den situationen en överinsats som medlemmen möjligen kan göra gällande när föreningens ekonomiska situation har förbättrats. Motsvarande avsättningsskyldighet föreligger, enligt punkten 2, om en förlagsandel inlöses och förlagsandelsinnehavaren därvid – till följd av bestämmelserna i 12 kap. 5 § – inte får ut det fulla nomi- nella värdet av förlagsinsatsen. Förslaget innehåller – till skillnad från den nuvarande förenings- lagen – ingen skyldighet för föreningen att avsätta viss del av årets överskott till reservfonden. En förening som önskar konsolidera sin verksamhet har dock även enligt förslaget möjlighet att på fri- villig väg avsätta medel från fritt eget kapital till reservfonden. Enligt punkten 3 kan föreningens stadgar innehålla bestämmelser om sådan avsättningsskyldighet. Så kan föreningens stadgar t.ex. inne- hålla bestämmelser om att vissa avgifter till föreningen ska avsättas till reservfonden. Ingenting hindrar givetvis föreningen från att i föreningen ta in stadgebestämmelser motsvarande de bestämmelser om obligatorisk avsättning till reservfonden som finns i 10 kap. 6 § i den nuvarande föreningslagen. Vidare kan föreningsstämman enligt punkten 4 besluta att visst belopp ska föras över till reserv- fonden från fritt eget kapital enligt den senaste fastställda balans- räkningen. En avsättning får i samtliga fall till följd att reservfonden – och därmed föreningens bundna egna kapital – ökar, vilket i sin tur medför att föreningens framtida utrymme för värdeöverföringar minskar. När reservfonden får minskas 16 kap. 2 § Reservfonden får minskas för 1.täckning av förlust, om det inte finns fritt eget kapital som kan täcka förlusten, 2.återbetalning till medlemmarna eller för annat ändamål, om Bolags- verket eller, i tvistiga fall, allmän domstol med tillämpning av 3–7 §§ ger tillstånd till minskningen. Beslut om minskning av reservfonden fattas av föreningsstämman. Paragrafen, som delvis motsvarar 10 kap. 6 § tredje och femte styckena i nuvarande föreningslagen (jfr prop. 1986/87:7 s. 201 och 202), innehåller bestämmelser om minskning av reservfonden. Be- greppet minskning har ersatt det tidigare begreppet nedsätt- ning (jfr den motsvarande terminologin i 20 kap. 35 § aktiebolags- lagen). Någon ändring i sak är inte avsedd. Reservfonden utgör bundet eget kapital (se 5 kap. 15 § årsredo- visningslagen). Att avsättning har skett till reservfonden får därför till effekt att motsvarande belopp inte får användas för värdeöver- föring eller för återbetalning av medlemsinsatser. Posten Reserv- fond utgör därför, enkelt uttryckt, en viss säkerhet för föreningens borgenärer och ska i princip inte minska så länge föreningen består. Om föreningen går med förlust, kan det emellertid inträffa att föreningens eget kapital förbrukas så att det inte längre finns täck- ning för föreningens bundna egna kapital. I den situationen får, en- ligt första stycket 1, reservfonden minskas så att föreningens bundna egna kapital kommer att svara mot de nettovärden som faktiskt finns i föreningen. En nyhet är att det enligt förslaget inte – såsom i den nuvarande lagen – krävs att förlusten framgår av fastställd balansräkning. Reservfonden kan alltså minskas även för att täcka förlust som har uppkommit under löpande räkenskapsår. En annan nyhet i förslaget är att reservfonden även får minskas för återbetalning till medlemmarna eller för annat ändamål (t.ex. avsättning till fri fond). En sådan åtgärd kan skada borgenärernas intressen. En förutsättning för att reservfonden ska få minskas för ändamål av dessa slag är därför att eller allmän dom- stol ger tillstånd till åtgärden. Bestämmelser om detta i 16 kap. 3– 7 §§ har utformats efter förebild av aktiebolagslagens bestämmelser om minskning av reservfonden (jfr 20 kap. 35 § 3 aktiebolagslagen; jfr även bestämmelserna om tillstånd för att verkställa fusionsplan i 18–24 §§ i förslaget). Av andra stycket framgår att det är föreningsstämman som be- slutar om minskning av reservfonden. Detta överensstämmer med gällande rätt. Vid föreningsstämmans beslut gäller 7 kap. 32 §. Detta innebär att som föreningsstämmans beslut gäller den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna, om det inte har tagits in avvikande bestämmelser i stadgarna. Förfarandet vid minskning av reservfonden för annat än förlusttäckning 16 kap. 3 §