sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — Grunden för bestäm- melserna finns i och rådets direktiv /38/EG om unionmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, det s.k. rörlighetsdirektivet.5 Grundprincipen är att unionsmedborgare ska kunna röra sig fritt mellan medlemsstaterna på liknande sätt som vid flyttning inom det egna landet. Uppe- hållsrätten existerar utan att den först måste fastställas genom sär- skild prövning. Däremot kan en medlemsstat kräva att unions- medborgaren registrerar sig och får en handling som bevis på detta. Kraven på pass, visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd gäller inte medborgare i , , eller . Kraven på uppehålls- och arbetstillstånd gäller inte för EES- medborgare och deras familjemedlemmar som har uppehållsrätt.6 En EES-medborgare som har uppehållsrätt och som avser att stanna i ska registrera sig hos . En EES-medborgare har uppehållsrätt om han eller hon7 1.är arbetstagare eller egen företagare i , 2.har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning, 3.är inskriven som studerande vid en erkänd utbildningsanstalt i och enligt en försäkran om detta har tillräckliga till- gångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning samt har 3Enligt 1 kap. 3 b § UtlL anses med EES-stat i denna lag en stat som omfattas av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Med EES-medborgare avses en utlänning som är medborgare i en EES-stat. 2005/06:77. 5Europaparlamentets och rådets direktiv /38/EG av om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG. 62 kap. 8 § UtlL. 73 a kap. 3 § UtlL. Underlätta för cirkulär migration en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i , eller 4.har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . Så länge något av villkoren är uppfyllda har personen uppehållsrätt.8 En familjemedlem till en EES-medborgare med uppehållsrätt har själv uppehållsrätt. Om familjemedlemmen är medborgare i ett land utanför EU/EES och ska denne ansöka om uppehållskort9 hos senast efter det att han eller hon kom till . Om däremot även familjemedlemmen är EES- medborgare ska även denne registrera sig hos om han eller hon avser att stanna i . En EES-medborgare, samt familjemedlem som inte själv är EES- medborgare, som har vistats lagligt i utan avbrott under har permanent uppehållsrätt.10 Tillfälliga vistelser utanför som inte överstiger sammanlagt eller en längre vistelse utanför av i lagen angivna skäl inver- kar dock inte på den permanenta uppehållsrätten.11 Den perma- nenta uppehållsrätten gäller utan villkor och kan endast upphöra om utlänningen har vistats utanför i mer än två på varandra följande år.12 En förutsättning för att rätten till fri rörlighet för personer ska kunna utövas är att det finns gemenskapslagstiftning om social trygghet. En samordning av de sociala trygghetssystemen har där- för gjorts inom EU, se närmare avsnitt 5.2.1. 4.1.3Tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatta i En tredjelandsmedborgare kan beviljas ställning som varaktigt bosatt i . Bestämmelser om detta finns i 5 a kap. UtlL och grundar sig på direktivet 2003/109/EG om varaktigt bosatt tredje- 83 a kap. 5 § UtlL. 9Uppehållskort är ett bevis på rätt att visats i . 103 a kap. 6 och 7 §§ UtlL. 113 a kap. 8 § UtlL. 123 a kap. 9 § UtlL. Underlätta för cirkulär migration landsmedborgares ställning.13 Direktivet avser tredjelands- medborgare som vid ansökningstillfället stadigvarande har bott i en EU-stat . En tredjelandsmedborgare med ställning som var- aktigt bosatt i ett EU-land samt dennes anhöriga får rättigheter som liknar de som gäller för en EES-medborgare. Detta gäller exempelvis rätt att bosätta sig i andra medlemsstater för att bedriva ekonomisk verksamhet som anställd eller egenföretagare, för att studera eller för andra syften. En person som har status som varaktigt bosatt i ett annat land inom EU/EES och och vill vistas än i måste dock söka uppehållstillstånd. En tredjelandsmedborgare som har ställning som varaktigt bosatt i och som på grund av vistelse utanför förlo- rat sitt uppehållstillstånd ska ges ett nytt uppehållstillstånd om han eller hon återvänder till för att bosätta sig här.14 Detta gäller dock vistelser inom EU/EES och . En ställning som varak- tigt bosatt ska nämligen återkallas om den som beviljats sådan ställning har vistats utanför Europeiska unionens territorier i följd.15 I förarbetena16 framhålls att ställning som varaktigt bosatt och innehav av permanent uppehållstillstånd bör ses som två olika till- stånds- och statusregleringar som existerar parallellt. Det framhålls att frågan om de två parallella systemen får betydelse i de fall då antingen ställningen som varaktigt bosatt eller det permanenta uppehållstillståndet förloras. Om ett permanent uppehållstillstånd har återkallats på grund av upphörd bosättning, ska ett nytt uppe- hållstillstånd kunna erhållas om utlänningen återvänder medan han alltjämt har ställning som varaktigt bosatt. Om å andra sidan ställ- ningen som varaktigt bosatt skulle förloras, återgår personen till att vara bosatt i med enbart sitt permanenta uppehållstillstånd. 2005/06:77. 145 kap. 16 a § UtlL. 155 a kap. 5 § första stycket 4 UtlL. 2005/06:77 s. 158 f. Underlätta för cirkulär migration gäller och rådets för- ordning17 om införande av gemenskapskodex om viseringar (viser- ingskodex), som lag i . Viseringskodexen tillämpas av alla Schengenstater. De allra flesta medlemsländer, 22 av 27, har anslutit sig till det s.k. . De EU-länder som inte deltar är Bulga- rien, , , och . , , och har ingått samarbetsavtal och ingår därmed i samarbetet. En person som inte är medborgare i en Schengenstat kan behöva en visering för att få resa in i Schengenområdet. En visering innebär ett tillstånd att resa in i och vistas i Schengenområdet under en viss , högst per halvår, och ges i form av en enhetlig visering. I vissa undantagsfall kan viseringen begränsas till att gälla enbart eller för ett antal begränsade medlemsstater, en visering med territoriellt begränsad giltighet. Länderna inom samarbetet har enats om vilka länders medborgare som ska ha visering för att få resa in i Schengenområdet och vilka som inte behöver ha en visering.18 Huvudprincipen för samarbetet är att alla människor som befin- ner sig lagligt i Schengenområdet kan resa fritt utan att behöva visa pass när de passerar de inre gränserna. En reglering avseende per- soner som passerar gränser finns i och rådets förordning19 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Enligt svensk rätt krävs det för kortare resor och vistelser i för vissa utlänningar en visering. En utlänning som reser in i eller vistas i ska ha visering om han eller hon inte har uppehållstillstånd eller har ställning som varaktigt bosatt.20 En utlänning som vistats i mer än ska ha uppe- hållstillstånd om inte visering har beviljats för längre tid.21 Visering kan beviljas än , dock högst . När- mare bestämmelser om visering finns i 3 kap. UtlL. 17EG nr 810/2009. 18Rådet förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av för- teckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav. 19(EG) nr 562/2006. 202 kap. 3 § UtlL. 212 kap. 5 § UtlL. Underlätta för cirkulär migration lagstiftningen med anledning av viseringskodexen är under bered- ning i . Den som planerar att vara bosatt i ska normalt folkbokföra sig i landet. En anmälan om detta görs till . Den som planerar att bo utomlands eller mer ska anmäla flyttningen till . Bestämmelser om folkbokföring finns i folkbokföringslagen (1991:481). En utlänning som är skyldig att ha uppehållstillstånd ska inte folkbokföras om han eller hon saknar sådant tillstånd och det inte finns synnerliga skäl för att han eller hon ändå ska folkbokföras.22 kan ett personnummer bara ges till personer som folkbokförs i . infördes sam- ordningsnumren.23 Syftet med samordningsnummer är att myndig- heter och andra verksamhetsområden ska ha en gemensam identi- tetsbeteckning även för personer som inte är folkbokförda. Detta för att undvika personförväxling och kunna utbyta information med andra myndigheter och organisationer om personer som vistas tillfälligt i eller som har rätt till olika förmåner utan att vis- tas här. Däremot har en enskild inte rätt att begära ett samord- ningsnummer åt sig själv. Samordningsnummer ges huvudsakligen till personer som är skatteskyldiga i landet eller för registrering i rättsväsendets register. En person ska enbart tilldelas ett unikt samordningsnummer. Om det senare blir aktuellt med folkbok- föring skapas en koppling mellan samordningsnumret och det per- sonnummer som fås i samband med folkbokföringen. För att bli svensk medborgare krävs en hemvist under i regel obruten tid. För medborgare i är hemvistkravet och för statslösa och flyktingar enligt UtlL . Kortare utlandsvistelser påverkar inte en persons hemvist. En närmare redogörelse om medborgarskap samt den svenska medborgar- lagstiftningen finns i delbetänkandet.24 Se även överväganden och förslag om återvinning av medborgarskap i avsnitt 4.3.2. 224 § folkbokföringslagen. 2318 a § folkbokföringslagen. 24SOU 2010:40 avsnitt 6.5. Underlätta för cirkulär migration Ett uppehållstillstånd innebär tillstånd att resa in i och visats i (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd).25 Uppehålls- tillstånd ska ges i vissa fall. Så är fallet för den som bedöms som flykting eller annan skyddsbehövande. Vidare ska den som beviljats ställning som varaktigt bosatt i ges permanent uppehålls- tillstånd.26 Uppehållstillstånd ska vidare ges i vissa fall på grund av anknytning.27 I andra fall får uppehållstillstånd ges.28 Uppehålls- tillstånd kan ges av olika skäl. Nedan redogörs närmare för vad som gäller avseende asyl samt när en utlänning vill arbeta, studera, bedriva näringsverksamhet eller flytta till någon anhörig i . Uppehållstillstånd kan också ges exempelvis på grund av synner- ligen ömmande omständigheter.29 Det har inte bedömts som lämpligt att i lagen ge en heltäckande beskrivning av när ett permanent respektive ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska beviljas eftersom det är svårt att förutse alla olika situationer som kan uppkomma.30 har dock möjlighet att bevilja ett permanent uppehållstillstånd när det inte uttryckligen föreskrivs att ett uppehållstillstånd ska tidsbegränsas. Huvudregeln är också att den som har för avsikt att bosätta sig i och uppfyller övriga förutsättningar för uppehållstillstånd från början bör få ett permanent uppehållstillstånd. Migrations- verket har dock frihet att välja att i stället utfärda ett tidsbegränsat tillstånd. Så kan exempelvis vara fallet om det råder tveksamhet om utlänningens vandel eller försörjningsförmåga. Exempel på när uppehållstillstånd ska tidsbegränsas är vid vistelse för studier eller besök. I vissa fall ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd först och därefter finns möjlighet till ett permanent uppehållstillstånd. Så är fallet för exempelvis arbetskraftsinvandrare och egenföretagare, men även för personer som är föremål för personsäkerhetsarbete eller tribunalvittnen. Andra fall där tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges är vid situationer då det finns ett verkställighetshinder som inte är bestående samt fall då tillstånd ges på grund av synnerligen ömmande omständigheter, men där utlänningens sjukdom eller 252 kap. 4 § UtlL. 264 kap. 2 a § UtlL. 275 kap. 3 § UtlL. 28Exempelvis 5 kap. 10 § UtlL. 295 kap. 6 § UtlL. 2004/05:170 s. 197 f. Underlätta för cirkulär migration behov av vård här är av övergående natur. Vidare kan det vara fråga om en migrant som behöver vård enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga.31 Ett annat fall kan vara när ett barn eller en man behöver vara närvarande i för att en fader- skapsutredning ska kunna genomföras. Ett tidsbegränsat tillstånd kan också ges till en utlänning som redan finns i om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Huvudregeln är att uppehållstillstånd ska beviljas före inresa i Sverige.32 Det finns dock vissa undantag från denna regel, vilka del- vis beskrivs nedan.33 Som nämnts ovan gäller kravet på uppe- hållstillstånd inte nordiska medborgare eller EES-medborgare och deras familjemedlemmar. I 7 kap. UtlL finns bestämmelser om återkallelse av tillstånd. En grund för återkallelse av permanent uppehållstillstånd är att en utlänning är bosatt i . För en utlänning som har vistats här som flykting eller annan skyddsbehövande får dock uppehållstillståndet återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde, om utlänningen har återvänt till ett land där han eller hon har varit bosatt där- för att de politiska förhållandena i landet har ändrats.34 Se över- väganden i avsnitt 4.2.2 om permanent uppehållstillstånd och vistelse utanför . Andra skäl för återkallelse är om utlän- ningen uppgivit falsk identitet, ägnat sig åt brottslig verksamhet eller medvetet utelämnat information eller lämnat felaktiga upp- gifter, som varit av betydelse för uppehållstillståndet. Asyl avser ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller alter- nativt en skyddsbehövande. En ansökan om uppehållstillstånd som övrig skyddsbehövande ska handläggas som en ansökan om asyl. Bestämmelser om flyktingar och andra skyddsbehövande finns i 4 kap. och bestämmelser om uppehållstillstånd i 5 kap.UtlL. 325 kap. 18 § och 6 kap. 4 § UtlL. 335 kap. 18 och 19 §§ UtlL. 347 kap. 7 § UtlL. Underlätta för cirkulär migration Genom den s.k. Dublinförordningen,35 avgörs vilken medlems- stat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medbor- gare i tredje land har gett in i någon medlemsstat. En person som är att anse som flykting, alternativt skydds- behövande eller övrig skyddsbehövande ska beviljas permanent uppehållstillstånd eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som i normalfallet gäller . Ett tidsbegränsat tillstånd som beviljas en flykting eller annan skyddsbehövande får aldrig ha en kortare giltighetstid än . En asylsökande är undantagen från skyldigheten att ha arbets- tillstånd (AT-UND) som asylansökan handläggs.36 krävdes för ett AT-UND att bedömde att dess beslut i ärendet inte skulle komma att fattas från ansökan. är fyramånaders- regeln avskaffad.37 Undantaget från arbetstillstånd gäller inte asyl- sökande som saknar identitetshandlingar, om utlänningen inte medverkar till att klarlägga sin identitet. Vidare har möjligheten till undantag från arbetstillstånd tagits borts i s.k. Dublinärenden samt i ärenden om omedelbar verkställighet38 på grund av uppenbart ogrundade ansökningar.39 Om en sökande fått avslag på sin asylansökan kan han eller hon söka tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete i , efter det att beslutet vunnit laga kraft.40 För detta krävs att utlänningen haft en anställning och att anställningen löper från ansökningstillfället. En sådan ansökan ska lämnas in till från det att beslutet vann laga kraft. Om får in en ansökan efter det att tidsgränsen har passerats ska ansökan avvisas.41 Se överväganden och förslag om förenklingar för spårbyte för tidigare asylsökande i avsnitt 4.4.4. 35EG nr 343/2003, . 365 kap. 4 § UtlF. 38Enligt 8 kap. 6 § UtlL. 395 kap. 4 § första stycket 2 och 3 UtlF. 405 kap. 15 a § UtlL. 2007/08:147 s. 46 ff och 56 f. Underlätta för cirkulär migration Utöver de som kommer till för att söka asyl erbjuder genom sin flyktingkvot skydd för personer som befinner sig på flykt i tredje land och inte har tillgång till någon annan långsiktig lösning. Vidarebosättningen är ett sätt att dela ansvaret med länder som hyser stora flyktinggrupper och bidra till att värna tillgången till asyl även för människor på flykt i andra delar av världen. I huvudsak sker vidarebosättning på förslag av FN:s flyktingkommissarie, . uppgick flyk- tingkvoten till 1 900 personer. Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning).42 Medborgare från länder utanför EU/EES och som vill arbeta i måste som regel ha ett arbetstillstånd. Detta gäller oavsett om personen är anställd i eller utomlands.43 Bestämmelser om detta finns bl.a. i 6 kap. UtlL och 5 kap. UtlF. Den som har ett permanent uppehållstillstånd behöver dock inte ha arbetstillstånd.44 trädde nya regler för arbetskrafts- invandring från länder utanför EU/EES i kraft.45 Genom ändringar i utlänningslagen infördes ett mer flexibelt system för arbets- kraftsinvandring som syftar till att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredje land.46 Arbetstillstånd ska ges . Det får avse ett visst slag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs.47 Den som ska arbeta i behöver även ett uppe- hållstillstånd. Det är arbetsgivarens bedömning av behovet att rekrytera arbetskraft från tredje land som är utgångspunkten vid hand- 425 kap. 2 § UtlL. 432 kap. 7 § UtlL. 442 kap. 8 § första stycket UtlL. För vissa grupper, till exempel artister, idrottsutövare och arbete som au pair, finns särskilda regler. Även för medborgare i , , och finns särskilda regler. Se avsnitt 4.7. 45Se även avsnitt 4.2 i delbetänkandet SOU 2010:40. 2007/08:147. 476 kap. 1 § UtlL. Underlätta för cirkulär migration läggning av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Den s.k. myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen som fanns tidigare upphörde den 15 december 2008.48 Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjudits en anställ- ning, om denne kan försörja sig på arbetet och om de erbjudna anställningsvillkoren inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen.49 Vidare får arbetstillstånd endast ges om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU, dvs. principen om gemenskapsföreträde ska respekteras.50 ska vid handläggningen av en ansökan som huvudregel ge samman- slutningar av arbetstagare inom det verksamhetsområde som till- ståndet avser tillfälle att yttra sig i ärendet.51 Om anställningen är tidsbegränsad får arbets- och uppehålls- tillståndet inte avse än anställningstiden. Tillstånd kan som längst ges . Därefter kan ansökan om förlängning ske vid ett eller flera tillfällen. Den sammanlagda tiden för arbets- tillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL får dock inte vara längre än . Se överväganden och förslag i avsnitt 4.4.2.Under de två första åren är uppehålls- och arbetstillståndet begränsat till en namngiven arbetsgivare och ett visst slag av arbete. Om en förlängning sker är det dock bara begränsat till arbete av visst slag.52 En utlänning som har haft uppehålls- tillstånd för arbete i sammanlagt får beviljas permanent uppehållstillstånd.53 De fyra åren med uppehållstillstånd för arbete bör normalt vara sammanhängande, dvs. Vissa mindre avbrott kan dock accepteras.54 Se överväganden och förslag i avsnitt 4.4.3. En arbetstagare som i blivit arbetslös under innevarande tillståndsperiod har möjlighet att söka nytt arbete . I de fall en ny anställning inte täcks av det gällande arbetstillståndet får en ansökan om arbetstillstånd för den nya anställningen lämnas in och prövas under vistelsen i landet.55 En utlänning kan beviljas en visering för att träffa en arbetsgi- vare i för att söka arbete hos denne. 2007/08:147 s. 25 f. 496 kap. 2 § UtlL. 2007/08:147 s. 26 ff och 36 f. 515 kap. 7 a § UtlF. 526 kap. 2 a § UtlL, prop. 2007/08:147 s. 30 f. 535 kap. 5 § UtlL. 2007/08:147 s. 28 ff och 55. 557 kap. 3 § första stycket 2 UtlL, prop. 2007/08:147 s. 30 f och 61 f. Underlätta för cirkulär migration visering för att besöka en arbetsgivare eller en utlänning som är undantagen kravet på visering kan i vissa fall beviljas uppehålls- och arbetstillstånd efter inresan i Sverige.56 Ett krav är att utlänningen ansöker om tillstånd för arbete inom ett slag av arbete där det råder stor efterfrågan på arbetskraft. En ytterligare förutsättning är att arbetsgivaren skulle förorsakas olägenheter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller det annars finns särskilda skäl. beslutar om en förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft.57 En utlänning som ska arbeta än för att starta och driva ett eget företag eller gå in som delägare i ett företag måste ha ett uppehållstillstånd. Den som vill bedriva näringsverksamhet ska normalt beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.58 Uppe- hållstillstånd ges vanligen i taget under en prövotid på normalt . Under förutsättning att det går att försörja sig på rörelsen kan sökanden beviljas permanent uppehålls- tillstånd. Däremot behöver egna företagare inte ha arbetstillstånd. För näringsidkare finns ett krav på att han eller hon har förmåga att bedriva den avsedda verksamheten.59 Detta innebär att utlän- ningen inte bara ska ha förmåga att driva näringsverksamhet utan också ha förmåga att driva just den aktuella verksamheten.60 Bedömningen torde i normalfallet kunna göras utifrån skriftligt material som presenteras av den sökande. Vad som krävs för att få uppehållstillstånd för näringsidkare framgår närmare av Migra- tionsverkets praxis, se avsnitt 4.5.1. 565 kap. 18 § tredje stycket UtlL, prop. 2007/08:147 s. 51 f. 575 kap. 12 § UtlF. 585 kap. 10 § UtlL. 595 kap. 5 § andra stycket UtlL. 2007/08:147 s. 56. Underlätta för cirkulär migration Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som önskar visats här i landet för studier.61 Den utlänning som har för avsikt att studera i och har antagits till högskoleutbildning (gäststuderande) ska beviljas uppe- hållstillstånd för studietiden om han eller hon 1.har sin försörjning och sin återresa tryggad genom egna medel, stipendium eller på annat liknande sätt, 2.har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i , och 3.inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa. Pågår studierna ska tillståndet förlängas med i taget eller den studierna avser, under förutsättning att den studerande gör godtagbara framsteg i sina studier.62 Den som beviljas uppehållstillstånd för studier vid universitet eller högskola har rätt att arbeta utan krav på arbetstillstånd.63 Genom den nya regleringen infördes en möjlighet för gäststudenter som slutfört studier motsvarande 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin som gäst- student vid forskarutbildning att söka uppehålls- och arbets- tillstånd i Sverige.64 Ansökan ska ges in innan giltighetstiden för uppehållstillståndet för studier har löpt ut. Gäststudenten behöver inte lämna landet som ansökan prövas om inte Migra- tionsverket fattar beslut om omedelbar verkställighet.65 Se över- väganden och förslag om förlängd tid för uppehållstillstånd för studier i avsnitt 4.6.3. En doktorand är en person som har antagits till utbildning på forskarnivå. En del internationella doktorander från tredje land finansierar sin forskarutbildning helt eller delvis genom en doktor- andtjänst, dvs. en anställning, medan de flesta finansierar sin utbild- ning genom exempelvis stipendier eller egna medel. Internationella forskarstudenter ges uppehållstillstånd för studier enligt ovan redovisade bestämmelser. Se överväganden och förslag om en ny tillståndsform för utbildning på forskarnivå i avsnitt 4.6.1. 615 kap. 10 § UtlL. 624 kap. 5 § UtlF. 635 kap. 2 § första stycket 6 UtlF 645 kap. 18 § andra stycket 8 UtlL. 2007/08:147 s. 38 ff. Underlätta för cirkulär migration