sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Att ha höga krav på sig själv och att vara stressad över skolarbetet är vanligare bland flickor än bland pojkar. Bland de elever som gick på mellan- stadiet uppgav vart fjärde barn, lika många flickor som pojkar, att de känner sig stressade över läxor och prov. Bland gymnasie- eleverna svarade tre av fyra flickor och nära varannan pojke att de Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande var stressade över skolarbetet. Höga krav från föräldrar eller lärare påverkar pojkar i ungefär lika stor utsträckning som flickor. Det visade sig vara vanligare på högstadiet och gymnasiet än bland mellanstadieeleverna. Stress på grund av höga krav på sig själv är vanligare bland de äldre eleverna, framför allt hos flickor. På gymnasiet uppgav sex av tio flickor och knappt fyra av tio pojkar att de känner stress på grund av att de ställer höga krav på sin egen prestation i skolan (SCB, 2010). I senaste attitydundersökning (2010a) får elever svara på frågan om de känner sig stressade i skolan. Andelen flickor som svarar att de alltid eller oftast känner sig stressade i skolan uppgår i årskurs 7–. Motsvarande andel poj- kar uppgår till . Bland gymnasieelever är motsvarande andelar . Som framgått ovan varierar uppgifterna om hur stor andel elever som uppger sig vara stressade av skolarbetet mellan olika under- sökningar. Detta beror antagligen på att innebörden i begreppet stress kan tolkas på olika sätt. Elevhälsa är en beteckning på den verksamhet som tidigare kallades elevvård och skolhälsovård i skolan. Elevhälsan har en viktig funktion i att tidigt stödja elever med bristande psykisk hälsa och skolsvårigheter. I den nya skollagen (2010:800) finns bestämmelser om en samlad elevhälsa. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande samt stödja eleverna så att de kan uppnå utbild- ningens mål. I den nya lagen skärps kraven på den kompetens som ska finnas inom elevhälsan. Det ska liksom finnas tillgång till skolläkare och sjuksköterska, men därutöver även tillgång till psyko- log och kurator. Elevhälsan är viktig att uppmärksamma även ur ett jäm- ställdhetsperspektiv, eftersom symptomen på ohälsa ofta tar sig olika uttryck och uppkommer i olika åldrar för flickor och pojkar. besvarade 1 533 skol-, distriktsläkare, skol- sköterskor och tandläkare på en enkät från , och om barns kost och hälsa. av de som svarade på enkäten ansåg att förskolan och skolan i deras kommun fullt ut arbetade utifrån en helhetssyn på hälsoarbetet och att kommunen har en i stort Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande För lite tid och resurser för före- byggande arbete och brist på skolläkare, skolsköterskor framhölls som skäl till brister inom skolhälsovården. Svarsfrekvensen på enkäten uppgavs vara (webbplats). I regeringens budgetproposition aviseras en riktad satsning på elevhälsan (prop. 2010/11:1). Satsningen utgörs bl.a. fortbildnings- insatser riktade mot personalen i elevhälsan. Regeringen framhåller att en förstärkt elevhälsa även avlastar lärarna, vilket ger dem möjlighet att koncentrera sig mer på skolans huvuduppgift – kunskapsförmedling. Regeringen har även gett ett uppdrag till att se till att vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter för elevhälsan finns utarbetade, tillgängliggörs och hålls uppdaterade (regleringsbrev 2010). har planerat och genomfört insatser i syfte att främja jämställdhet i skolan (se kapitel 1). I uppdraget ingår att stödja elevhälsans arbete med att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa i grund- och gymnasieskolan. har bland annat anordnat konferenser på temat Elevhälsans och skolans updrag – vi stödjer varandra. Regeringen har vidare tillsatt Utredningen om utsatta barn i skolan (U 2009:05), med uppgift att kartlägga hur kommunala och fristående huvudmän inom förskoleverksamheten, förskoleklassen och skolor inom skolväsendet för barn och ungdom samt skolbarnsomsorgen arbetar med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Utredningen ska bland annat analysera det arbete som bedrivs och lämna förslag på åtgärder som kan förbättra detta arbete. Syftet med utredningen är att ytterligare förstärka och effektivisera stödet kring utsatta barn. Vår utredning har haft samråd med denna utred- ning, och vet att utredningen på olika sätt kommer att beröra frågor om samverkan och utveckling med relevans för elevhälsans uppdrag. Utredningen kommer att överlämna sitt slutbetänkande . 7.3Sammanfattande slutsats och analys Det är viktigt att skolan förmår att uppmärksamma flickors och pojkars behov av stöd i olika åldrar för att stärka den psykosociala hälsan. Generellt behöver fler pojkar mera stöd under de tidigare åren och fler flickor och i gymnasie- Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande måste givetvis varje elev, oavsett kön, mötas uti- från elevens individuella behov. Den finns starkt stöd i forskningslitteraturen för att positiva skolfaktorer såsom goda relationer med lärare och kamrater och kvalitet i undervisningen har en skyddande effekt för barns och ung- domarnas självuppfattning och psykiska hälsa och därmed även för deras möjligheter till lärande och utveckling. Bra betyg och resultat i skolan är i sig en faktor som skyddar mot psykisk ohälsa. Det finns även starkt stöd i forskningen för att negativa erfaren- heter i skolan, exempelvis mobbning, konflikter med lärare och kon- centrationssvårigheter riskerar att försämra barns och ungdomars självuppfattning, psykiska hälsa och möjligheter till lärande och utveckling. Mindre bra betyg och resultat i skolan bidrar till att för- sämra den psykiska hälsan. Det är viktigt att lärare, skolledare och annan personal i skolan har kunskaper om elevernas individuella utvecklingsnivåer och utvecklingstakt, samt en förmåga att anpassa lärandesituationer till elevernas förmågor. Ambitionen måste vara att alla elever ska ha positiva erfarenheter i skolan från allra första början. Skolan måste undvika att förmedla låga förväntningar till enskilda elever eller till grupper av elever. Forskningen visar att elever med tidigt uppkomna läs- och skrivsvårigheter löper en förhöjd risk för psykisk ohälsa. Det är alltså viktigt att tidigt identifiera och stödja elever med läs- och skriv- svårigheter. Svårigheter att läsa och skriva leder lätt till skolsvårig- heter generellt (jfr. kapitel 3). Fler pojkar har läs- och skriv- svårigheter, men givetvis är det lika viktigt att identifiera och stödja flickor med läs- och skrivsvårigheter. Stress och psykisk ohälsa kan drabba elever med skolsvårigheter, men även högpresterande elever kan drabbas av skadlig stress. Krav på att prestera i skolan kan leda till stress och i förlängningen till ohälsa. Fler undersökningar visar att flickor är mera stressade i skolan än pojkar. Elevhälsan är en strategisk resurs i arbetet för att stärka elevernas psykiska hälsa samt förutsättningar för lärande och utveckling. Det är därför ett steg i rätt riktning att kompetenskraven på elevhälsan breddas i och med förslaget till ny skollag, och att regeringen nu genomför en riktad satsning på bl.a. annat fortbildning av elevhäl- sans personal. Det är också värdefullt att inom ramen för verkets jämställdhetsuppdrag från regeringen har elevhälsan som ett prioriterat område. Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande Vi anser dock att satsningarna på elevhälsan behöver kompletteras. Det behövs ytterligare insatser för att öka medvetenheten och kun- skaperna om barns och ungdomars utveckling och psykiska hälsa bland lärare, skolledare och annan personal i skolan. Det är också viktig med kunskap om hur man i samverkan med elevhälsan tidigt kan identifiera och stödja flickor och pojkar med sviktande psykosocial hälsa och skolsvårigheter. Vi föreslår därför regeringen att uppdra åt att i samråd med och ta fram ett allmänt råd om hur skolan i samverkan med elevhälsan tidigt kan identifiera och stödja flickor och pojkar med sviktande psykosocial hälsa och skolsvårigheter. Vi bedömer att ett allmänt råd från i enlighet med vårt förslag skulle utgöra ett bra komplement till de vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter för elevhälsan som Social- styrelsen har i uppdrag att utarbeta (se ovan). Det all- männa råd vi föreslår bör inte minst vända sig till lärare och skol- ledningar. Rådet bör utgå från skolans uppdrag enligt den nya skol- lagens 3 kap. 3 § (2010:800) att ge alla barn och elever den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. I budgetpropositionen aviserar regeringen att en ny utvärderingsfunktion ska inrättas på utbildningsområdet . Vi ser en potential i att den nya utvärderingsfunktionen kan utvecklas till skolans motsvarighet till (). SBU genomför systematiska utvärderingar främst inom hälso- och sjukvården. SBU har aktiva nätverk av experter inom framförallt medicin och omvårdnad, men också inom exempelvis etik och epidemiologi. I olika SBU-projekt tar dessa experter fram de vetenskapliga byggstenar som ska ligga till grund för en säkrare och bättre vård. SBU:s rapporter ska visa på bästa tillgängliga veten- skapliga underlag – evidens – om nytta, risker och kostnader som är förknippade med olika åtgärder. SBU beskriver alltså vilka metoder som sammantaget gör störst nytta och minst skada, och pekar på bästa sättet att hushålla med vårdens resurser. SBU ska också identifiera metoder som används men som inte gör nytta, inte har studerats eller som inte är kostnadseffektiva. Ett pedagogiskt SBU kunde vara värdefullt inom skolans ram. För att ett pedagogiskt SBU ska fungera på ett sätt som stärker den vetenskapliga grunden för skolans verksamhet och leder till både en förbättrad undervisning och en bra utbildningsmiljö för Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande eleverna är det viktigt att det har en hög legitimitet inom fältet. Ett verksamhetsnära perspektiv samt ett nära samarbete med före- trädare för de professioner som verkar i skolan gör utvärderingarna mer användbara. En viktig förutsättning är att det nätverk av experter som rekryteras är högt kvalificerade och har en djup sakkunskap om utbildningsområdet. Delegationen föreslår regeringen att: ge i uppdrag att besluta om ändringar gällande inne- hållet i rektorsutbildningen, så att ett obligatoriskt moment om hedersproblematiken ska ingå i utbildningen. ge i uppdrag förlänga den pågående fortbild- ningen för skolledare om hedersrelaterad problematik i skolan. Begreppet hedersproblematik dök upp i den svenska debatten . Så här beskriver företeelsen: Hedersvåld, hedersrelaterat våld, våldsakt eller tvångsåtgärder där skälet anges vara att återupprätta familjens eller släktens heder. Detta sker genom att man stänger inne, misshandlar eller dödar den som visat illojalitet mot den egna gruppen och dess ledare eller begått brott mot familjens och samhällets normer och därigenom skadat familjens anse- ende. Familjen och dess ledare utsätts då för förakt och hån från andra inom samma nätverk eller sociala miljö. När den felande dödas brukar detta kallas hedersmord (). Den hedersrelaterade kulturen har rötter i patriarkala samhällen kring , i och i delar av Central- och . Hedersvåld hänger samman med tribala samhällen och tribala normer i områden av världen där staten och dess institutioner är svaga och individerna beroende av den hjälp och det skyddsnät som familjen och klangemenskapen utgör. Den ideella organisationen pekar ut vilka som oftast drabbas av den grövsta formen av hedersproblematik: Hedersmord är ett, ofta planerat, mord på en släkting, främst kvinnor, för att på något sätt återställa släktens heder som de anser att kvinnan på något sätt ha smutsat ned (webbplats). En annan förklaring från fältet fokuserar på den bakomliggande patriarkala strukturen: Hot, tvång, våld och mord i hederns namn förekommer i samhällen eller grupper med starkt patriarkala familjesystem och ett grupp- centrerat skamtänkande. Bakom hedersbrotten ligger alltid ett kollektivt tryck om att bestraffning måste ske för hederns återupprättande. De all- varligaste hedersbrotten är alltid planerade och genom det kollektiva trycket blir kraven på bestraffning oftast kompromisslösa och lång- sinta (). Ovan har vi nämnt de grövsta uttrycken för hedersproblematiken. Dessa sker ofta utanför skolans värld och berör inte direkt vårt uppdrag. Men hedersproblematiken kan också ta sig uttryck som både indirekt och direkt påverkar flickors och pojkars skolgång. Till exempel kan det handla om elever som inte får vara med , delta i undervisning i vissa ämnen eller vara med på klassfester (2007). Därmed blir frågan om hedersproblematik också en fråga för skolan. Skolan har också ansvar för att anmäla miss- tänkta missförhållanden även om dessa inte direkt berör under- visningen eller elevernas övriga tid i skolan. Utifrån vårt huvuduppdrag, att belysa och rikta uppmärk- samheten på ojämställda strukturer och företeelser inom den svenska skolan, framstår de konkreta följderna av hedersproblema- tiken som jämställdhetsfrågor. Detta för att främst flickor – men även pojkar – påverkas av att leva med den typ av begräns- ningar som den här problematiken innebär. Den grundar sig med andra ord ytterst i det faktum att en grupp genom sina åsikter och sitt agerande inskränker andras möjligheter att själva forma sina liv. Föreställningar kring kön och uppfattningar kring hur man bör agera och förhålla sig som flicka och pojke spelar en stor roll här. Både flickor och pojkar begränsas och förtrycks på grund av andras uppfattningar kring vilka val, beteenden och åsikter som är acceptabla för respektive kön. De undersökningar som har gjorts visar att flickor i större utsträckning än pojkar har restriktioner för hur de ska leva sina liv. Dessa restriktioner handlar om allt från att delta i studiebesök och vara med på klassresor till att själv få välja kompisar och partner. Även om flickorna är mer utsatta påverkas även pojkarna. också restriktioner, och även pojkar som själva inte begränsas kan bli en del i hederssystemet eftersom andra kan ställa krav på dem att kontrollera och bevaka kvinnliga familjemedlemmar eller släktingar. För gruppen homo-, bi- och transsexuella kan hedersproblematiken förstärkas ytterligare. Även om de flickor och pojkar som utsätts för heders- problematik rent formellt sett lever i ett jämställt land betyder de här begränsningarna och restriktionerna att de i sin vardag inte upplever någon reell jämställdhet. Hur utbredd är förekomsten av hedersproblematik i ? En undersökning som landets länsstyrelser gjorde 2003 visar att det över hela landet finns flickor och pojkar som lever i hedersförtryck och utsätts för hedersrelaterat våld. En undersökning visade att det fanns 1 500 kända fall av hedersrelaterat våld och att 10–av de berörda flickorna var i behov av skyddat boende. I avhandling intervjuades 1 200 ung- domar från fyra olika skolor i årskurserna 7, 8 och 9. Avhandlingen visade bland annat att av de utlandsfödda flickorna har minst en restriktion hemifrån medan av pojkarna med utlandsfödda föräldrar har minst en restriktion. Det kan jämföras med att av både flickorna och pojkarna med svensk bakgrund har någon restriktion. Med restriktioner menas i det här sammanhanget rätt att delta i simundervisning, studiebesök, klassresa, sexualkunskap, gå på fritidsgård, skolfest, disco, fest, middag med vänner, klä sig som majoriteten, välja kompisar och så vidare. För en grupp är möjligheten att själv styra sitt liv än mer begränsad: av utlandsfödda flickorna och av de utlandsfödda pojkarna har fler än åtta restriktioner. Det har ingen av ungdomarna med svensk bakgrund. En av under- sökningens slutsatser är att de här ungdomarna växer upp med normsystem som skiljer sig mycket från vad som gäller för majori- teten av elever. Det är mer konfliktfyllt för flickorna än för pojk- arna eftersom skillnaderna mellan de olika systemen blir större för flickor. För pojkarna minskar dessutom restriktionerna ju äldre de blir, vilket inte är fallet för flickorna. Lågutbildade eller mycket religiösa föräldrar ger fler restriktioner än andra (Högdin, 2007). En liknande bild ger rapporten mot sin vilja från Ungdoms- styrelsen. har fått ett regeringsuppdrag att kart- lägga förekomsten av tvångsäktenskap och har genom beräkningar efter enkätundersökningar kommit fram till att ungefär 70 000 individer i lever med begränsningar i förhållande till äkten- skap och/eller att familjen ställer villkor för val av partner. För unga kvinnor som grupp är siffran och för unga män (, 2009). Hedersproblematik är en fråga som berör hela samhället, men för de utsatta ungdomarna spelar skolan ofta en central roll. Det är i skolan flickorna och pojkarna tillbringar en stor del av sin vardag. När skolans värdegrund krockar med de regler och förhållningssätt som ungdomarna lever med ställs hedersproblematiken på sin spets. Skolans arbete är därför viktigt dels för att upptäcka heders- problematik och dels för att kunna hjälpa de ungdomar som är utsatta. För att det här arbetet ska fungera så bra som möjligt bör det vara både systematiskt och bygga på kunskap. har delat upp arbetet kring hedersrelaterade frågor i tre nivåer (Skol- verkets webbplats): 2.Att ha blick för utsatthet 3.När situationen är akut Värdegrundsarbetet, menar , rör bland annat själva läro- plansuppdraget. Alla elever har rätt till undervisning i frågor som rör sexualitet, samlevnad och jämställdhet och rätt att få diskutera frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Värdegrunds- arbetet ska innefatta en bra dialog med elevernas föräldrar. Att ha blick för utsatthet innebär att skolan måste ha tillräcklig kunskap för att kunna upptäcka om en elev utsätts för heders- relaterat våld eller förtryck. Det måste finnas fasta rutiner för hur sådana frågor ska behandlas och skolorna bör också ha upparbetade kontakter med samt barn- och ungdomspsykiatrin. Situationen kan vara akut för en elev när det handlar om tvångs- gifte eller om det förekommer hot att hon eller han mot sin vilja ska skickas i väg till föräldrarnas hemland. Då är det viktigt att allt det förebyggande arbetet redan är klart: det måste finnas fasta rutiner och kontakterna med måste finnas där. Att börja ta sådana kontakter när det uppstår en akut situation är ofta alldeles . Tvångsgifte drabbar flickor eller unga kvinnor, men kan även drabba pojkar eller unga män. Regeringen har antagit en handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (rskr. 2009/10:229). ser arbetet på landets skolor mycket olika ut. På en del skolor ser arbetssättet ut som föreskriver, i andra skolor återstår en del arbete innan man nått ända fram. Det är dock svårt att få någon rikstäckande helhetsbild av läget. Det vi däremot vet är att det pågår en rad olika projekt och att man runt om i landet arbetar med frågan på olika sätt och på olika nivåer. Ett projekt bedrivs av i som har i upp- drag att sprida informationssatsningen Dina rättigheter. Satsningen vänder sig direkt till gymnasieungdomar och har som mål att bland annat förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Även i pågår ett förebyggande arbete i projektform. arbetade man under namnet I hederns namn bland annat med att arbeta fram metoder för hur man kan kommunicera med barn, ungdomar och familjer i segregerade och socialt utsatta miljöer. pågår kunskapsspridning från de erfarenheter man gjorde, ett arbete som beräknas pågå . Andra aktörer har riktat in sig mer på dialog med föräldrar i de områden där hedersproblematiken ansetts förekomma i större utsträck- ning. Bakom en diskret dörr i en Stockholmsförort hittar man kvinno- och tjejjouren . Jouren har funnits och riktar sig till invandrarkvinnor och/eller kvinnor med muslimsk identitet. Tjejjouren vänder sig till tjejer upp till . När vi kommer på besök har det varit en ganska vanlig dag. En tjej som kommit till som ung brud till en betydligt äldre man söker nu asyl efter att blivit misshandlad och våldtagen. Hon har sin egen släkt och mannens släkt emot sig och behöver hjälp. En annan tjej är troligtvis gravid och misstänker att hennes mamma tänker tvinga med henne till gynekologen. Och en kvinna behöver tolkningshjälp i sin kontakt med . De som kontaktar har oftast akuta problem, problem i skolan är däremot inte det första man pratar om här. Många av de här unga tjejerna kan ha problem i skolan också, men det är inte huvudskälet till att de ringer oss. Men det är också ganska vanligt att tiden i skolan är den enda fria tiden de har. För det finns inte någon självklar koppling mellan att ha begränsningar i sin skol- gång och leva under hedersförtryck, säger som är den som visar runt och berättar om verksamhet. När vi pratar vidare om skolans insatser och dess betydelse för arbetet kring hedersproblematik menar att hon upplever att det på många skolor finns en rad förutfattade meningar. Egentligen rena fördomar som till exempel handlar om bilden av de som drabbas av hedersproblematik. Många tror att de tjejer som riskerar att drabbas är den tysta, kuvade tjejen i hörnet med slöja på huvudet. Ofta är det precis tvärtom. Det här är tjejer som kan hävda sig i skolan, som är högpresterande och framåt. En annan fördom är att för tjejer som lever i hedersproblematik är skolan inte så viktig eftersom de ändå förväntas gifta sig . De här tjejerna har höga krav hemifrån att prestera bra. Det höjer familjens status och tar man en viss examen får man extra stjärnor– och det är bra att ha när man ska giftas bort. I hänger flera bevis på det långvariga och viktiga arbete att utsättas för hedersförtryck? de här utfört. Här finns diplom från landshövdingen, pris från och även en utmärkelse undertecknad av kungen. En stor del av tjejjourens tid går åt till förebyggande arbete ute i skolorna. Man jobbar ofta i köns- uppdelade grupper och pratar livsutrymme med tjejerna medan killarna diskuterar vad det innebär att vara kille och att vara tjej. Under de här diskussionerna, går det att se vilka som riskerar att utsättas för hederstryck? Nej, inte direkt, men man kan märka det på andra sätt. finns det några tjejer som är mest på, som protesterar och undrar vad man snackar om. De tar ställning och säger men hon är ju en hora. Ofta kommer de fram efteråt och vill prata. Jag tror det handlar om rädsla: för om de skulle ta ställning i diskussionen och säga att tjejer har rätt till sin egen sexualitet så går det en rapport hem om det. Och kan det bli farligt. En av de saker önskar att fler skulle ta till sig här heders- problematikens komplexitet. Även om bara arbetar med tjejer och kvinnor menar hon att frågan är större än så. Hedersfrågan är ålderslös, det kan lika gärna drabba en tvåbarns- mamma som en ung tjej. Den är religionslös och regionslös eftersom den drabbar religiösa och ickereligiösa från många olika länder. Och den är också könslös eftersom både flickor och pojkar kan drabbas och båda könen kan vara förövare. Att ha den här insikten är viktig, menar eftersom det då blir lättare att förstå omfattningen av problemet och också lättare att förstå hur man ska arbeta med frågan. Det handlar om ett system. Därför är det viktigt för skolor och andra att förstå att allt inte är löst bara för att man tar flickan därifrån. För vad händer med systemet, med strukturen? Den finns ju kvar, därför är det viktigt jobba bredare. , finns det något du önskar att alla skolor skulle ta till sig? Mer kunskap om den här frågan och hur komplex den är. Dessutom: man måste sluta undervisa om att det finns en mödomshinna. Det är helt absurt att det fortfarande förekommer. 8.4Delegationens analys och bedömningar Frågan om hedersproblematik är ytterst är en fråga om mänskliga rättigheter. Som det står i den första respektive i den 26:e artikeln i deklaration om de mänskliga rättigheterna: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter.