sou · GZB314 · 2011-02-15 00:00:00 — Därtill kommer den begränsning som SKB:s dominans inom kärnavfallsforskningen kan medföra. Frågan om hur SKB:s forskning upphandlats, publicerats och kritiskt analyseras blir av central betydelse. I fokus kommer också frågan om regeringen och myndigheterna i tillräcklig utsträckning uppmärksammat behovet av samhällsvetenskaplig forskning. Har regeringens forskningsproposition, myndigheternas regleringsbrev och föreskrifterna för kärnavfallsfonden i tillräckligt stor utsträckning uppmärksammat samhällsvetenskapliga perspektiv? 38Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, SOU 1976:30, 31 och 41. 39SOU 2007:38, s. 20 och 37. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv har i olika sammanhang påtalat behovet av fristående kärnavfallsforskning bland annat på det samhällsvetenskapliga området.40 Det är i detta sammanhang intressant att notera att SKB också uppmärksammat det samma. Man skulle kunna hävda – som en del debattörer gjort – att kärnavfallsfrågan är av särskild nationell betydelse och därför bör studeras med medel av från industrin fristående instanser. Man kan ställa frågan varför statliga forskningsråd och myndigheter inte skapat egna större program för att finansiera forskningsprojekt på ett så viktigt område som kärnavfallets sociala och samhälleliga dimensioner. Sådana program skulle ha kunnat fungera som komplement till den forskningsverksamhet som SKB tagit initiativ till. Så har emellertid inte skett. Inte heller i regeringens aktuella forskningsproposition har området lyfts fram som särskilt väsentligt att satsa på. Därför har det blivit så att en stor del av den samhällsvetenskapliga och humanistiska kunskap som finns om kärnavfallsfrågan i har tagits fram inom SKB:s samhällsforskningsprogram. Vi konstaterar att utan SKB:s finansiering hade större delen av forskningen inte genomförts41. anser vidare att de kunskaper som tillförts kärnavfallsfrågan genom dess samhällsforskningsprogram är tillförlitliga. Man framhåller att forskningsverksamheten på SKB utförs på universitet, högskolor och forskningsinstitut både inom och utanför , och att den håller hög kvalitet och bedrivs med hög vetenskaplig integritet. Med den insyn beretts i programmet, finns det ingen grund att ifrågasätta detta påstående. Det hindrar dock inte att det kritiskt-samhällsvetenskapliga perspektivet på till exempel alternativfrågan kunde fått större uppmärksamhet. framhöll att det är oklart i vilken utsträckning som det samhällsvetenskapliga forskningsprogrammet är relaterat till befintliga kunskapsluckor. Denna oklarhet kvarstår. Ovanstående resonemang förtydligar och exemplifierar behovet av forskning som belyser förutsättningarna för planering och beslutsfattande, bland annat när det gäller alternativhantering, för verksamheter av slutförvarsfrågans karaktär. Än en gång vill uppmärksamma behovet av kritiskt reflekterande samhällsvetenskaplig kärnavfallsforskning. 40Se t.ex. Kunskapslägesrapporten (SOU 2007:38, s. 74). 41Samhällsforskning 2004–2009. Teman, resultat och reflektioner. 2010, s. 8. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv Olika sociala, politiska och ekonomiska processer kan ha medfört en perspektivbegränsning till nackdel för alternativa metoder. Även om SKB:s samhällsforskningsprogram tillfört området viktiga kunskaper, saknas i stort sett samhällsvetenskaplig och kritiskt reflekterande forskning som belyser slutförvarsfrågan, till exempel när det gäller förutsättningarna för planering och beslutsfattande, bland annat när det gäller alternativhantering. De rättsliga, politiska, ekonomiska och demokratiska förutsättningarna att få fram och värdera olika alternativ till slutförvar av utbränt kärnbränsle är av fundamental betydelse för ett tillförlitligt beslutsunderlag, som möjliggör en säker och socialt legitim lösning på slutförvarsfrågan. Rättsutvecklingen ger vid handen att kraven på alternativ redovisning i miljökonsekvensbeskrivningen har aktualiserats, framhävts och förtydligats i olika aktuella rättsfall. Detta har sannolikt konsekvenser för kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll i SKB:s ansökan och den rättsliga bedömningen av denna och av ansökan. Tekniskt och vetenskapligt har vissa landvinningar gjorts när det gäller djupa borrhål och transmutation. Det finns dock ingen metod som kan mäta sig med KBS-3 när det gäller genomarbetning och utvecklad kunskapsbas. Olika sociala, politiska och ekonomiska processer kan ha medfört en perspektivbegränsning till nackdel för alternativa metoder. Det saknas i stort samhällsvetenskaplig och kritisk reflekterande forskning som belyser slutförvarsfrågan, till exempel när det gäller förutsättningarna för planering och beslutsfattande, bland annat när det gäller alternativhantering. Frågan om hur alternativ tas fram, accepteras, legitimeras, värderas med mera, kopplar såväl till tekniska som sociala och kulturella aspekter. Frågan om alternativ i planering och beslutsfattande om slutförvar av kärnbränsle visar tydligt på behovet av såväl teknisk som samhällsvetenskaplig forskning oberoende av verksamhetsutövarens direkta behov. att rättsutvecklingen talar för att en större vikt måste fästas vid alternativredovisningen i kärnavfallsfrågan. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv att SKB i sin slutliga ansökan om uppförande av en slutförvarsanläggning för använt kärnbränsle tydligt bör redovisa och motivera sina ställningstaganden vad gäller konceptet djupa borrhål. att teknikutvecklingen på reaktor- och kärnbränsleområdet kommer att vara av avgörande betydelse för om det avfall som genereras i dagens och den närmaste framtidens reaktorer kan betraktas som en resurs för framtida generationer eller inte. Transmutation och separation eliminerar inte behovet av geologiskt slutförvar, men kraven på de tekniska barriärerna kommer att minska, liksom volymen av avfallet. Däremot tillkommer låg- och medelaktivt avfall från transmutations- och separationsprocesserna, och dess avfallsvolymer kan komma att öka, vilket gör att det krävs större utrymme i dess förvar. att om någon eller alla av alternativen till KBS 3-metoden av SKB i en kommande ansökan bedöms som orealistiska eller av andra skäl ogenomförbara, bör SKB ge hållbara och relevanta skäl för denna bedömning. att det är angeläget att resurser tillskapas för att stimulera en samhällsvetenskaplig och kritiskt reflekterande forskning om kärnavfallsfrågan och villkoren för planerings- och beslutsfattande. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Be- tänkande från . , , Neall F, 2008. Geological Disposal Options for High-Level and Spent Fuel. Report for the UK Nuclear Decommissioning Authority. Aneheim, E., , C., Fermvik, A., Foreman, M, Löfström- , E., Retegan, T., Skarnemark, G., Špendlíková, I. Partitioning and transmutation Annual report 2009 SKB Rapport 07. Bhatnagar V.P., .,: EU strategy in partitioning and transmutation and its implementation within the EURATOM framework programmes. In: Actinide and Partitioning and Transmutation, Meeting in Mito, 2008, p. 43–51, No. 6420, (2010). (ed.) Partitioning and transmutation Current developments – 2010 A report from the Swedish reference group for P&T-research. , , Freeze G, Swift P, , Kanney J, Rechard R, , 2009. Deep Borehole Disposal of High-Level Radioactive . Beswick J, 2008. Status of technology for deep borehole disposal. No NP 01185. Report for the UK Nuclear Decommissioning Authority. , T and Wärnbäck, (2010) /ref artikel/ , T och , L (2010) /ref rapportmanus/ , Dormuth K, 2008. Watching Brief on Reprocessing, Partitioning and Transmutation and – Annual Report 2008. NWMO TR-2008- 22, . Transmutation – ett alternative till slutförvaring. En uppmärksammad fråga. I Kunskapslägesrapport , s. 323–384. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. The future of the nuclear fuel cycle – An interdisciplinary MIT study (2010). Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv SOU 2011:14 Report, , 9828008-1-2. Nowotny, , , 2001. Knowledge and the Public in an of Uncertainity. : Physics and Safety of . A Status Report. 6090, (2006). Werkander, J. Transmutation – En genomgång av teknik och forskning i anslutning till upparbetning, separation, och transmutation av använt kärnbränsle. , System i teknik och samhälle, projektrapport . Åhäll K I 2009. Brister i redovisningen av djupa borrhål som alternativmetod inför MKB-prövningen av ett svenskt slutförvar 27 mars 2009.Rapport till . 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. Transporter av frihetsberövade. Uppföljning av signalspaningslagen. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i .