sou · GZB311 · 2011-02-02 00:00:00 — Det är svårt att arbeta sig in på arbetsmarknaden för den som saknar både utbildning, arbetslivserfarenhet och kontakter. Därför är det i , i högre grad än i länder med större tillgång till låglönejobb, viktigt att utbildningssystemet är utformat på ett sätt som ger även de minst studiemotiverade ungdomarna kunskaper och kontakter som gör dem attraktiva för arbetsgivarna. De minskade innehållet av teoretiska kurser inom yrkesutbildningen som ska gälla framöver innebär en förbättring eftersom det förväntas göra att fler tar sig igenom utbildningarna. höjs dock behörighetskraven kraftigt vilket kan göra att arbetsmarknadsinträdet försvåras betydligt på ett sätt som liknar effekterna av de gymnasiereformer som genomfördes . Behörighetskraven bör därför inte höjas tills vi med säkerhet vet att de alternativa utbildningsvägar som planeras verkligen fungerar på ett effektivt sätt. Ungdomars inträde på arbetsmarknaden kan även förbättras väsentligt genom tydligare incitament för tidigare examina från universitet och högskolor. är ett av de länder som har de allra högsta inträdes- och examensåldrarna inom . Med tanke på att det bör finnas en potential att sänka examensåldern , som en betydande andel av ungdomskohorterna deltar i utbildning, bedömer vi detta som en stor förlorad sysselsättningspotential på den svenska arbetsmarknaden. I bilaga 3 uppskattas att av uppskjuten examen leder till förlorade arbetsinkomster som motsvarar ungefär vad en heltidsanställd lågavlönad person tjänar. Ungefär hälften av kostnaderna bärs av ungdomarna själva, och bör därför inte ses som ett problem (annat än möjligen brist på information). Den andra delen bärs dock av samhället gemensamt. Det finns med andra ord anledning att låta en större del av intäkterna från tidiga examina tillfalla studenterna själva. Med anledning av detta föreslår vi att andelen av studiemedlen som behöver betalas tillbaka minskas betydligt för studenter som tar examen tidigt, medan andelen kan ökas för dem som väntar . Eventuellt kan det minskade återbetalningskravet betingas på framtida arbetsinkomster, men vi bedömer att detta riskerar att minska incitamentens tydlighet och förespråkar därför det enklare systemet trots att incitamenten egentligen blir sämre. Reformen kan införas utan ökade kostnader vid oförändrat beteende om mer av den totala lånebördan läggs på de studenter som tar på sig. Om beteendet förändras som förväntas beräknas kostnaderna av detta kompenseras genom ökade skatteintäkter. Förändringar av detta slag bör dock fasas in så att de bara gäller de kohorter som ännu inte avslutat sina gymnasiestudier eftersom övriga grupper redan fattat sina beslut under andra premisser. Det nuvarande systemet premierar studenter som arbetar vid sidan av studier. Såväl inkomstskatter som arbetsgivaravgifter och anställningsskydd är utformat på ett sätt som snedvrider incitamenten och skapar en premie för den som arbetar i stället för att försöka bli färdig med studierna och därefter arbeta. Dessa snedvridande incitament bör balanseras. Vi föreslår därför att fribeloppet för arbetsinkomster parallellt med studier betingas på tidigare studieresultat. Studenter som inte har klarat av sina studier under föregående terminer bör ges incitament att läsa ikapp dessa kurser, inte att arbeta parallellt med studierna. Även de nyanlända utrikes föddas integration på arbetsmarknaden kan effektiviseras genom att integrationsinsatser utförs nära arbetsmarknaden. Därför bedömer vi att det var bra att föra över samordningsansvaret för integrationsinsatserna till Arbetsförmedlingen. Reformen ger bättre förutsättningar för att genomföra arbetsmarknadsinriktade insatser till förmån för denna grupp. För att stärka reformens genomslag föreslår vi att målgruppen för integrationsprogrammet breddas till att även gälla anhöriga till flyktingar som invandrar senare än efter flyktingen. I dagläget är svenska för invandrare ett kommunalt ansvar. Vi anser dock att Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att köpa kurser i svenska för invandrare i de fall där det anses befogat. Vi bedömer att detta kan vara ett bra sätt för att se till att undervisningen i svenska blir mer individanpassad. Framförallt högutbildade nyanlända kan få en bättre utbildning om den köps av andra anordnare än kommunerna, till exempel universitet. Dessutom ökar möjligheten att ordna speciella yrkesinriktade språkkurser för de som bedöms vara i behov av sådana. Generellt sett finns det stora möjligheter att förbättra de nyanländas integration genom att se till att insatser genomförs Såväl kartläggning som integrationsinsatser bör kunna genomföras . Av effektivitetsskäl bör man sträva efter att samla de asylsökande för inledande informationsinsatser och kartläggning efter att asylansökan lämnas in. Därefter bör dock bosättningsbesluten även fortsättningsvis vara fria. Skälet till detta är att det tycks som om de som själva väljer bostadsort väljer att bosätta sig i områden där arbetsmarknadsutsikterna är bättre än de som tilldelas ett boende. En styrning av bosättningsbesluten, genom regleringar eller ekonomiska incitament, riskerar därför att försvåra övergången till arbetsmarknaden, och därmed också försämra integrationsprocessen. För de som inte kan eller vill ordna sitt eget boende är det dock viktigt att arbetsmarknadsutsikterna ges en större tyngd i utplaceringarna. Allmänt är situationen för utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden inte tillfredsställande. Många av problemen är dock svåra att se lösningar på. Vi vet till exempel att utrikes födda diskrimineras i anställningsprocessen. Beteendet är uppenbart svårt att lagstifta bort och försök med till exempel anonymiserade ansökningsprocesser visar på nedslående resultat. Det är dock troligt att de utrikes födda påverkas mer än andra grupper av arbetsmarknadens generella funktionssätt. En väl fungerande yrkesutbildning, ett väl utformat anställningsskydd, en lönebildning som beaktar svaga gruppers intressen och ett ersättnings- och skattesystem som skapar bra incitament för personer utan arbetslivserfarenhet kan alla tänkas gynna de utrikes födda mer än andra grupper. Dessutom tycks minskade inträdesregleringar på olika produktmarknader, insatser mot svartarbete och konkurrensutsättning av offentliga monopol vara förändringar som hjälper de utrikes födda att få tillgång till arbeten på den reguljära arbetsmarknaden. Vår allmänna bedömning är att den svenska arbetsmarknaden i många avseenden fungerar ganska väl. I huvudsak beror detta på att ett stort antal reformer har skapat bra förutsättningar för en balanserad lönebildning i takt med en god ekonomisk utveckling tillsammans med goda incitament till arbete trots ett stort skatteuttag. Vissa problem återstår att lösa. Framförallt sker inträdet på arbetsmarknaden bland unga för sent på grund av snedvridande incitament och institutionella hinder, etableringen bland flykting- och anhöriginvandrade fungerar inte tillfredställande, långtidsarbetslösheten är för hög även under goda tider, mängden tidsbegränsade anställningar är för hög bland inträdande grupper och mängden sjukskrivningar varierar på ett okontrollerat sätt. Ovan har vi diskuterat ett stort antal förslag som vi anser kan bidra till att mildra dessa problem. Vi skulle avslutningsvis vilja betona sex rekommendationer som vi uppfattar som särskilt viktiga för att ytterligare förbättra arbetsmarknadens funktionssätt: Försörjningsstödet ska inte användas som inkomstkälla under arbetslöshet Trösklarna mellan tidsbegränsade anställningar och tillsvidareanställningar måste minska Arbetsgivare ska ha incitament att medverka till minskade långtidssjukskrivningar Tidiga examina från universitet och högskolor bör premieras. Gymnasieskolans yrkesutbildningar måste få ett större arbetsmarknadsfokus Arbetsförmedlingen måste fördjupa sitt arbete mot arbetsgivare till förmån för svaga grupper Agell, J. och H. Bennmarker (2007) Wage policy and endogenous wage rigidity: a representative view from the inside, Labour Economics 14(3):347–69. , J., och S. Vroman (2005), The knowledge lift: the Swedish adult education program that aimed to eliminate low worker skill levels, , DP 1503. Bennmarker H., K. och A. (2007), Vem blir långtidsarbetslös?, Rapport 2007:20, IFAU, . Bentolila S., C. Michelacci och J Suárez (2010) Social contacts and occupational choice, Economica 77(305):20–45. Bewley (1997), Why Wages 't Fall During a Recession, . , O. och J. Tirole (2008), The joint design of unemployment insurance and employment protection. A first pass, 6(1):45–77. , A., P. , J-E. och B. (2010), Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: vad säger forskningen?, Rapport 2010:13, IFAU, . (2009), Den långsiktiga finansieringen – välfärdspolitikens klimatfråga, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:1, , . Cahuc, P. och F. Kramarz (2004), De la Précarité à la Mobilité : vers une Sécurité sociale professionnelle, Rapport au Ministre dEtat, Ministre de lEconomie, des Finances et de l'Industrie et au Ministre de l'Emploi, du Travail et de la Cohésion sociale, . , K. och Y. (2006), Är kommunala sommarjobb en gräddfil till arbetsmarknaden?, Rapport 2006:14, IFAU, . Calmfors, L. och A. (2009) Pattern bargaining and wage leadership in a small open economy, opublicerat manuscript, Insitutet för internationell ekonomi, . Cockx, B. och B. (2009), Flexicurity in . A proposal based on economic principles, CESifo Working paper nr. 2655, CESifo, , . (2008) Recent changes in Dutch disability policy, APE-report 584, . de , X. , A. och L. Liljeberg (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare , Rapport 2008:1, IFAU, . Ds 2002:56, arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv, Arbetsdepartementet, . Ds 2010:37, för nyanlända utanför flyktingmottagandet, , . Fedea (2009), A proposal to restart the Spanish labor market, Fedea, . (2008), Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport , , . (2010), Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport , , . Gartell, M., A-C. och H. (2010), The importance of education for the reallocation of labor: Evidence from Swedish linked employer–employee data 1986–2002, Labour Economics 17(1):206–14. (2009), Förlängningen av yrkesutbildningarna på gymnasiet: effekter på utbildningsavhopp, utbildningsnivå och inkomster, Rapport 2009:7, IFAU, . , C. och L. Liljeberg (2011), En jobbgaranti för ungdomar? Om Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser, Rapport 2011:1, IFAU, . Hensvik, L. (2010), Competition, wages and teacher sorting: four lessons from a voucher reform, Working paper 2010:8, IFAU, . (2003), The rise and fall of Swedish unemployment, Working paper 2003:13, , . , B. och M. (2008), Hur påverkas inkomsterna av skatteförändringar?, Rapport 2008:28, IFAU, . , B., Q. och O. (2009), Mind the gap? Estimating the effects of postponing higher education, Economic Papers 60(4):683–710. , P. och P. (2010), Reformerna inom sjukförsäkringen –2010: Vilka effekter kan vi förvänta oss?, Rapport 2010:17, IFAU, . (2006), Working while enrolled in a university: does it pay? ", Labour Economics 13(2):167–89. (2005), Avgifter och studiestöd för högre utbildning i några länder – en kort översikt, , . M. och Datcher Loury L. (2004), information networks, neighborhood effects, and inequality, , 42(4):1056–93. , P. och O. (2006),Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare - teori, praktik och effekter, Rapport 2006:6, IFAU, . (2007), Lönebildningsrapporten , , . (2010), Lönebildningsrapporten , , . , L., A. , M. och M. (2005), En hållbar sjukpenningförsäkring, , , . Liljeberg, L. och M. (2010), Jobbnätet ger jobb: effekter av intensifierade arbetsförmedlingsinsatser för att bryta långtidsarbetslöshet, Rapport 2010:2, IFAU, . . och P. Skedinger (2006) "Decentralisation of labour market policy: The case of Swedish local employment service committees, 90(4-5):775- 98. , M. och S. (2003), Vikten av arbetsgivarkontakter: en studie av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen i ljuset av 70-procentsmålet, Rapport 2003:10, IFAU, . Lødemel, I. (1997), The Welfare Paradox. Income Maintenance and in and , 1946–1966, , . (2010), Vad handlar arbetsrättslig reglering om? En essä om arbetsrättens uppgifter, 2010:9, . , S. och K. Sibbmark (2010a), Vad gör de i jobb- och utvecklingsgarantin?, Rapport 2010:15, IFAU, . , S. och K. Sibbmark (2010b), Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar?, Rapport 2010:22, IFAU, . (2009) Avtalsrörelsen och lönebildningen 2009, , , O., P-A. och B. (2006), Löneskillnader i svenskt näringsliv 1985-2000, Rapport 2006:8, IFAU, . (2007), Babies and Bosses - Reconciling Work and Family Life, , . (2008), Country Survey , , . Pissarides (2000), Equilibrium Unemployment Theory, , . Regeringens proposition 1999/2000:144, Undantag från turordningen Regeringens proposition 2008/09:1, Budgetpropositionen . Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. (2009), Jobbskatteavdraget, RiR 2009:20, , . (2011) : A minimum wage model in need of modification I , D. ), The Minimum Wage Revisted in the Enlarged EU. , Cheltenham och Northampton, MA, ; International Labour Office: , .. SOU 2004:19, /04, , . SOU 2005:105, Stärkt rätt till heltidsanställning, , . SOU 2008:58, Egenansvar – med professionellt stöd, , SOU 2008:102, Brist på brådska - en översyn av aktivitetsersättningen, , . SOU 2008:105, , , . SOU 2009:19, Aktiv väntan - asylsökande i , , SOU 2009:28, Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt, , . SOU 2009:92, Se medborgarna – för bättre offentlig service, , . Sørensen, P. (2010) Swedish Tax Policy: Recent Trends and , 2010:14, , . van der Klaauw, B. och J. van Ours (2010), Carrot and stick: how reemploymnet bonuses and benefit sanctions affect job finding rates, 5055, , . , R. , O. och A. (2006), Fritt inträde? Ungdomars och invandrades väg till det första arbetet, , , . , O. och O. (2009), Segregationen i storstäderna. SNS Välfärdsrapport , , . SOU 2010:88, Vägen till arbete – arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration sysselsättning och arbetslöshet – en översikt 2Den gymnasiala yrkesutbildningen och inträdet (och Vad förklarar svenska universitetsstudenters (VATT i ) Utrikes födda på den svenska arbets- SOU 2010:93, Att skapa arbeten – löner, anställningsskydd och konkurrens Fungerar den svenska lönebildningen? (Ecole Polytechnique i ) Konkurrens och sysselsättning – en empirisk studie av fem marknader SOU 2011:2, Välfärdsstaten i arbete – Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete Att kombinera socialförsäkringar med (Vrije , ) (i ) och Från försörjningsstöd till arbete – Hur kan (, IFAU och Skattepolitik och sysselsättning: Hur väl fungerar det svenska systemet? 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. Transporter av frihetsberövade [7] Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. En ny väg för arbetet mot dopning.