sou · GYB3100 · 2011-01-01 00:00:00 — Funktionen äger rätt att bli försedd med all erforderlig information som behövs för underhåll av delsystemet. En utveckling av funktionen till att omfatta fler delsystem inom de organisatoriska delsystemen Infrastruktursystem respektive Trafikledningssystem, skulle i huvudsak leda till behov av anpassad resurs och kompetens, medan de kritiska rutinerna för styrning, genomförande och uppföljning av underhållet skulle kunna återanvändas. Uppdelning i ECM delfunktioner I nu föreliggande förslag till funktionellt angreppssätt, har ECM- funktionen delats upp och omfattar fyra delfunktioner. En ledningsfunktion som styr och samordnar de operativa funktionerna En funktion för utveckling av underhållet med ansvar för underhållsdokumentation baserad på konstruktionsuppgifter, gångdata, underhållsdata och beprövad erfarenhet En funktion för styrning av fordonsflottan med ansvar för att fordon sänds till underhåll och återgår i drift efter underhåll En funktion för utförande av underhåll med ansvar för det operativa underhållet på fordon och komponenter samt för utfärdande av underhållsdokumentation. Ledningsfunktionen betraktas som avgörande och överordnad de tre operativa funktionerna. Den organisation, den fysiska eller juridiska person, som önskar bli ECM måste själv, i egen organisation ha kompetens och resurser att utföra ledningsfunktionen. De operativa funktionerna kan helt eller delvis vara outsourcade, utlagda som uppdrag till underleverantörer. dock kunna visa att underleverantörerna utför uppgifterna på ett tillfredställande sätt och att det finns ett fungerande system för processtyrning av underleverantörerna. Under alla omständigheter ska den som är ECM-certifierad alltid själv vara ansvarig för samtliga funktioner oavsett om någon eller några operativt utförs av underleverantörer. Konfigurationsledning av fordonets integritet ligger det formella ansvaret för konfigurationsledning av det tekniska underlaget i samband med ändrad designkonstruktion av ett fordon oavsett av orsak, på berört järnvägsföretag inom ramen för kravet på ett säkerhetsstyrningssystem. Med tanke på att ett fordon och i synnerhet en godsvagn över tiden kan komma att ingå i en mängd fordonskombinationer som dras av många olika järnvägsföretag, är dagens ansvarsfördelning svårhanterlig. Flera upphandlande enheter kan vara engagerade under ett fordons livslängd, vilket komplicerar för den som ska ta ansvar för fordonets konfiguration. Introduktionen av funktionen Att ansvara för underhåll (ECM), skapar nya möjligheter. Det är ECM som ska säkerställa att varje tilldelat fordon underhålls i enlighet med underhållsunderlaget för fordonet. ECM är den funktion som bör tar på sig ansvaret för såväl hanteringen av ändringar som påverkar konstruktionens integritet, som för underhållet av den rullande materielen och förvaltningen av underhållsunderlaget. En delmängd av dessa modifieringar utgörs av byte i samband med underhåll (substitution in the framework of maintenance) dvs. ersättande av komponenter med delar som har identisk funktion och prestanda i samband med förebyggande underhåll och reparationer. Om fordonet nyttjas av flera järnvägsföretag uppstår praktiska svårigheter med att kommunicera med alla berörda järnvägsföretag. ECM-funktionen har bäst överblick över behovet av sådana konstruktionsändringar och bör säkerställa tillgång till kompetens för att ta hand om detta behov över ett fordons livscykel. Oavsett en konstruktionsändrings komplexitet och omfattning, krävs det i grunden samma processer med tillhörande kritiska rutiner. En ECM bör ha förmågan att hantera de ändringar av fordonets dokumentation som blir följden av en konstruktions- ändring genom konfigurationsstyrning av det tekniska underlaget. Dessutom ska en ECM ha förmågan att värdera konsekvenserna av en omkonstruktion och kunna utveckla eller anpassa berörd drifts- och underhållsdokumentation. ECM-funktionen kan mycket väl kombineras med funktionen som den sökande (upphandlande enhet) i händelse av modifiering av den tekniska konstruktionen av fordonet. ECM-funktionen måste ha förmåga att ta hand om det underhållsunderlag som skapas i samband med en omkonstruktion och omsätta detta till erforderliga ändringar av underhållsdokumentationen. Denna dokumentation utgörs dels av förändrade underhållskrav, dels av erforderliga förändringar av berörda underhållsmanualer inklusive reservdelskataloger eller motsvarande. Underhållskraven kan behöva omformas till ett underhållsprogram, som tar hänsyn till det aktuella trafikprogrammet. På fordonsnivå kan programmet behöva ytterligare anpassning i form av en underhållsplan för utformning av konkreta arbetspaket för respektive fordon. Artikel 4 i järnvägssäkerhetsdirektivet 2004/49/EG med rubriken: Utveckling och förbättring av järnvägssäkerhet sätter ramen för dagens säkerhetsstruktur inom järnvägssystemet. Enligt artikelns punkt 3, ska medlemsstaterna se till att ansvaret för en säker drift av järnvägssystemet och riskhanteringen för detsamma läggs på infrastrukturförvaltarna (IM) och järnvägsföretagen (RU). De ska bedriva riskhantering i samarbete och inrätta säkerhetsstyrningssystem. Detta synsätt, med en koncentration på två typer av aktörer, förhindrar en hållbar marknadsutveckling. Självfallet ska varje IM/RU, liksom ansvara för sina respektive delar av systemet och ansvara för en säker drift av dessa delsystem, inklusive materielförsörjning och upphandling av tjänster, gentemot användare, kunder, berörd personal och tredje part. Det som ska lyftas fram är behovet av dynamik. Punkt 4 i artikel 4 pekar på övriga aktörers ansvar. Här nämns tillverkare, underhållsleverantörer, fordonsinnehavare, tjänsteleverantörer och upphandlande enheter. Modellen bygger på att IM/RU ska föreskriva krav och användningsvillkor som ska uppfyllas så att materiel och tjänster kan användas på ett säkert Detta leder till detaljerade föreskrifter och villkor, som skapar behov av detaljstyrning. Motmedlet är att fler av den kommersiella kraftens aktörer lyfts fram som innehavare av säkerhetspåverkande funktioner. Den grupp som på ett avgörande sätt skulle förändra förutsättningarna för IM/RU möjlighet att fokusera på kärnverksamheten (skapa kundnytta och leverans mot kund) är den som tillhandahåller säkerhetspåverkande produkter inklusive tjänster. Hit hör att tillhandahålla design, produktion, underhåll av de järnvägsmaterielsystem som försörjer dem som tillhandahåller järnvägstransporttjänster, infrastruktur och trafikledning. Dessa aktörer behöver kravsättas så att de på ett trovärdigt sätt kan ta ansvar för respektive verksamhet utifrån egna meriter i ett livscykelperspektiv. Inrättandet av ECM-funktioner är ett lysande exempel på hur förändringen kan genomföras inom underhållssektorn. Ett liknande initiativ behövs inom tillverkningssektorn. Först när dessa aktörer har skapat tilltro till sina säkerhetsstyrningssystem, kan IM/RU gradvis förändra sitt uppträdande mot att vara kompetenta upphandlare och lita på att de andra certifierade aktörerna tas sitt ansvar på lika villkor. Den normerande kraftens aktörer med tillsynsmyndigheterna i spetsen måste anpassas till att ha förmågan att spela på hela registret av tillsynsverktyg och bredda tillsynen till att omfatta samtliga säkerhetspåverkande funktioner. De anmälda organen har en viktig funktion att fylla, men de tillhör den normerande kraftens aktörer, som delegerats en myndighetsuppgift och agerar på uppdrag av tillsynsmyndigheten. Samspelet mellan den sökande (den upphandlande enheten eller tillverkaren, en designorganisation) och det anmälda organet behöver ses över. Det måste säkerställas att det är den sökande designorganisationen, baserat på resurs och kompetens, som deklarerar att han tar ansvaret för sin produkt över hela livscykeln medan det anmälda organet har levererat ett sant intygande utifrån dokumentation och bevittnande av genomförda verifieringar och valideringar. Det är angeläget att tillsynsmyndigheten följer upp resultatet av den delegerade verksamheten. Det måste finnas lagliga förutsättningar för att återkalla uppdraget till det anmälda organet, utan möjlighet till överklagande, om det skulle visa sig nödvändigt. Det är detta som skapar förutsättningar för en trovärdig förändring inom järnvägssystemet. Regeringens proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990- talet Järnvägslag, prop. Andra järnvägspaketet – fortsatt EU-harmonisering av järnvägslagstiftningen, prop. Mål för framtidens resor och transporter, prop. SOU 1993:13, Ökad konkurrens på järnvägen SOU 1996:9, Om järnvägens trafikledning m.m. SOU 1996:33, myndighetsroll m.m. SOU 1997:129, Kollektivtrafik i tid SOU 2003:104, för resenärer och gods SOU 2004:92, En samlad järnvägslagstiftning SOU 2008:92, Konkurrens på spåret SOU 2010:61, Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem Ds 1993:63 En öppen järnvägsmarknad i Ds 1994:27 Entreprenader på nya spår Ds 2009:54 Behörighet för lokförare Övriga källor och referenser , : The Accidental Deregulation, 2010 : Statistik över olyckor på statens spåranläggningar, 1999 : Utveckling av det kapillära nätet, 2007 : 1988–2010 Informationsförlaget: , 2006 En historik, 1994 Järnvägsstyrelsen: Branschanalys av järnvägsföretag, Rapport 2007:1 Paterson, : Konsekvenser av bristande kompetens inom järnvägen. Säkerhetsmässigt och ekonomiskt, 2009 SJ: Trafiksäkerheten 1990 Svenska : Järnvägsdata, 1993 Kommuner och Landsting: Det kapillära järnvägsnätet, 2010 Thoursie och : järnvägars historia, 1991 en minnesskrift, 1981 Underlagsrapporter framtagna inom ramen för utredningen Ansvarsfördelning inom järnvägssystemet, , Ansvaret för järnvägssäkerheten, docent ansvar inom luftfarten, docent vunna erfarenheter, , 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järnvägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan –en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. 96.Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. 97.Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. 99.Flickor, pojkar, individer –om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. 100.Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknadsdriven utveckling? Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. En effektivare förvaltning av statens fastigheter. Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Backgroundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Planering på djupet – fysisk planering av havet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet. Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknadsdriven utveckling? Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flyktingmottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.