sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Ett beslut av Transportstyrelsen gäller om inte något annat förordnats (35 § LVTR). Regeringen får meddela föreskrifter om begränsningar av rätten att hämta uppgifter till registret genom samkörning (9 § LVTR). Några sådana bestämmelser har inte meddelats av regeringen. Regeringen får vidare meddela föreskrifter om begränsningar av rätten att bevara uppgifter (37 § punkten 2 LVTR). Sådana föreskrifter finns i 3 kap. FVTR. Fordonsregistreringen (det tidigare s.k. bilregistret) innehåller uppgifter om fordons ägar-, besiktnings-, trafikförsäkrings- och skatteförhållanden, samt en mängd tekniska data om fordonen. fanns det över 8,8 miljoner fordon registrerade. (personbilar, lastbilar, bussar, motorcyklar, EU-mopeder, släp, , traktorer, snöskotrar, tunga terrängvagnar och motor- redskap). genomfördes knappt 3 miljoner ägarbyten, det tillverkades drygt 800 000 registreringsskyltar och registrerades 5,3 miljoner besiktningsresultat. Under tog Transport- styrelsen emot i fordonsskatt och i vägavgifter. Beslutsfattandet som avser fordonsregistreringen är till stor del automatiserat. fattades 7 miljoner beslut (fordons- relaterade beslut exklusive skatter), varav 16 480 var beslut. Av dessa överklagades 232 beslut, varav 15 vann bifall. Uppgifterna utgör underlag för den information om fordon och ägarförhållande som behövs för kontroll och administration av fordonsbeståndet, men utgör även underlag för uppbörd av vägtrafikskatt (fordonsskatt och saluvagnsskatt) och bevakning av att fordonsägarna fullgör sina förpliktelser, bl.a. att trafik- försäkringsskyldigheten fullgörs. Informationen är av väsentlig betydelse för polisen i dess trafikövervaknings- och spaningsarbete, men även för att i den allmänna omsättningen av fordon förebygga brott. Uppgifterna tjänar också som underlag för beredskapsplan- läggningen på fordons- och transportområdet. Slutligen används uppgifterna för prognoser t.ex. över utveckling av fordonsbestånd, bilförsäljning m.m. samt för viss fordonsstatistik. I 6 § första stycket punkten 1 LVTR anges att det i vägtrafik- registret förs in uppgifter som avser motordrivna fordon och släpfordon samt ägare till dessa. I bilaga 1 i FVTR räknas de uppgifter som ska föras in i registret upp. Dessa är bl.a. uppgifter om fordon, fordonets ägare, allmänna uppgifter (t.ex. uppgifter om avställning, påställning, körförbud, avregistrering, besiktnings- skyldighet, efterlysning m.m.), uppgifter från besiktning, efter- kontroll och flygande inspektion, uppgifter om saluvagnslicens och tillfällig registrering, ursprungskontroll samt övriga uppgifter som behövs av administrativa skäl vid handläggningen av frågor om fordonsregistrering. För sökning gäller särskilda bestämmelser som för fordons- registreringens del regleras i 4 kap. 1 § punkten 1 FVTR. Samtliga uppgifter som registreras i registret enligt 6 § första stycket punkten 1 LVTR får användas som sökbegrepp, med undantag för uppgift om innehav av fordon på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt. Transportstyrelsen svarar för att uppgifterna förs in i registret. Flera uppgifter förs in i registret efter anmälan från fordonsägarna. Uppgifter tillförs vägtrafikregistret från besiktningsorgan i samband med registrerings-, typ- eller kontrollbesiktning. Försäkringsanstalt och den som i sin yrkesmässiga verksamhet handhar fordon, t.ex. bilhandlaren, förser registret med uppgifter genom s.k. direktanmälan enligt 13 kap. FVTR (se mer om direktanmälan i avsnitt 4.6). Som ett exempel kan nämnas att försäkringsbolag underrättar Transportstyrelsen om att en trafik- försäkring har tecknats. Registret tillförs automatiskt adress- uppgifter avseende fordonsägare från . I de fall en uppgift avser en beteckning på en skylt för beskickningsfordon eller skattebefrielse enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall svarar för att Transportstyrelsen underrättas om uppgiften. efter det att ett fordon har avregistrerats ska Transport- styrelsen enligt 3 kap. 2 § FVTR gallra alla uppgifter som rör fordon och fordonsägare. Dock ska uppgifter om registrerings- nummer, chassinummer, fordonsslag, fabrikatskod, orsak till avregistrering avregistreringsdatum, tillverkningsdatum eller datum för första ibruktagandet, färg, modellkod, årsmodell och vem som har meddelat trafikförsäkring gallras efter det att ett fordon har avregistrerats. Uppgift om föregående ägare gallras, om antalet ägare överstiger två, efter det att uppgiften förts in. Vem som äger ett fordon är av central betydelse i registrerings- sammanhang. Ett fordon som omfattas av registreringsplikt får brukas endast om fordonet är registrerat och en ägare till fordonet därmed förts in i registret. Registreringen har även en direkt rättslig verkan när det gäller ansvar för fel och brister i fordonets trafiksäkerhets- och miljöegenskaper samt skyldighet att se till att föreskrivna besiktningar genomförs, skyldighet att betala fordons- skatt, skyldighet att betala felparkeringsavgift och överlastavgift. Vid registreringen sker dock inte någon kontroll av vem som egentligen äger fordonet och registreringen har alltså inte någon civilrättslig rättsverkan. Särskilda bestämmelser reglerar Transportstyrelsens rätt att sälja uppgifter ur den del som avser fordonsregistreringen till myndig- heter och enskilda. Enligt 8 § förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen får styrelsen, med de begräns- ningar som följer av PUL och OSL, sälja uppgifter till myndigheter och enskilda ur den del av vägtrafikregistret som avser fordons- registreringen. Uppgifterna får lämnas ut på terminal, på medium för automatisk databehandling eller på annat sätt. Grunderna för prissättningen bestäms av Transportstyrelsen. Uppgifter som avser den registrerades personliga förhållanden får inte säljas, om de kan antas utgöra ett hot mot den registrerades personliga integritet. Om den registrerade har anmält till Transportstyrelsen att han eller hon önskar att uppgifterna inte används för direktreklam, får de inte säljas för något sådant ändamål. I vägtrafikregistret registreras uppgifter om bl.a. körkorts- behörighet, villkor förknippade med körkortsinnehavet och andra uppgifter som behövs för tillämpningen av KKL och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Det finns drygt 5,9 miljoner innehavare av gällande körkort och drygt 83 000 registrerade omhändertagna, återkallade och ogiltiga Det finns vidare drygt 11 800 registrerade innehavare av traktorkort, drygt 97 400 innehavare av förarbevis för skoter, och, drygt 2 miljoner registrerade innehavare av förarbevis för moped. Dessutom finns drygt 795 000 registrerade innehavare av körkorts- tillstånd samt drygt 7 800 registrerade omhändertagna, återkallade och ogiltiga körkortstillstånd. Det finns drygt 12 800 registrerade innehavare av utländska körkort, drygt 15 600 registrerade innehavare av luftfartscertifikat och drygt 78 300 innehavare av taxiförarlegitimation. Vidare finns uppgift om drygt 64 800 omhändertaganden enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. registrerade. tillverkades nästan 700 000 körkort. Körkortsregistreringen skiljer sig från fordonsregistreringen eftersom själva registreringen inte har någon direkt rättsverkan. Uppgifterna används som underlag för körkortskontroll (bl.a. för ordning och säkerhet i trafiken genom kontroll av körkorts- behörighet) och administration av körkort, men även för ifråga- sättande av flygcertifikat. Uppgifterna är i stor utsträckning integritetskänsliga och vissa uppgifter är sekretessbelagda enligt OSL. För vissa särskilt integritetskänsliga uppgifter, exempelvis en läkares anmälan att en körkortshavare av medicinska skäl är uppenbart olämplig att inneha körkort, råder s.k. absolut sekretess. Körkortsfotografierna är skyddade av ett s.k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär att möjlig- heterna att få ta del av sådana fotografier är mycket begränsade. I 6 § första stycket punkten 2 LVTR anges att det i vägtrafikregistret förs in uppgifter som avser behörighet enligt körkortslagen att föra fordon, förarutbildning och förarprov och det som i övrigt behövs för tillämpningen av körkortslagen och av föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Vidare ska, enligt punkten 4 samma lagrum, innehav av särskilda behörighets- handlingar som krävs för att föra ett visst slag av motordrivet fordon eller luftfartyg i andra fall än de som gäller behörighet enligt körkortslagen att föra fordon, föras in. Här kan nämnas sådana behörighetshandlingar som krävs för att transportera farligt gods, bevis på yrkeskompetens som krävs enligt YKL samt certifikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen (2010:500). I bilaga 2 till FVTR räknas de uppgifter som ska föras in i registret upp. Dessa är bl.a. identitetsuppgifter, körkortsuppgifter 4 Uppgift från . (körkortsbehörighet, giltighetstid för körkort, prövotid, villkor och begränsningar för körkort m.m.), belastningsuppgifter, förar- provsuppgifter, uppgifter om körkortstillverkning (foto, namn- teckning m.m.) samt övriga uppgifter som behövs av administrativa skäl vid handläggningen av körkortsärenden. Även uppgifter om behörighet och tillstånd enligt luftfartslagen (2010:500) förs in i körkortsregistreringen. För sökning gäller särskilda bestämmelser som för körkorts- registreringens del regleras i 4 kap. 1 § punkten 2 FVTR. Transportstyrelsen svarar för att uppgifterna avseende körkorts- registreringen förs in. ansvarar för förarprovs- verksamheten5, varför Transportstyrelsen enligt 2 kap. 2 § andra stycket FVTR efter samråd med får meddela föreskrifter om att verket i stället för styrelsen ska föra in uppgifter som avser provverksamhet. RPS underrättar Transportstyrelsen om uppgifter om vissa brott, som antecknats i belastningsregistret som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister (5 kap. 2–5 §§ FVTR). Dessa uppgifter ska Transportstyrelsen sammanställa med uppgifter i fråga om bl.a. körkortsregistreringen för personen som behövs för prövningen. Detta ska göras med vissa begränsningar och förutsättningar som anges i 5 kap. 6 § FVTR. De uppgifter som Transportstyrelsen har fått från RPS, och som inte behandlas enligt 6 § ska genast förstöras. Vissa belastningsuppgifter förs dock in i registret (se bilaga 2 punkten 3 FVTR), såsom anmälan enligt 7 kap. 10 § KKF om när någon har omhändertagits enligt lagen (1976:511) om omhänder- tagande av berusade personer m.m., anmälan om att en läkare finner att någon av medicinska skäl är uppenbart olämplig att ha körkort (10 kap. 2 § KKL) och uppgift om återkallelsegrund. Av 3 kap. 3 § FVTR framgår att om någon som finns registrerad har avlidit ska uppgifterna om honom eller henne gallras ut registret. Ytterligare föreskrifter om gallring av uppgifter finns i bilaga 2 till förordningen. 5 uppgift inom området är begränsat till att förrätta prov och ta ut de avgifter som föreskrivs för sådana prov. I vägtrafikregistret registreras uppgifter om tillståndsinnehav enligt yrkestrafikförfattningarna. Det rör sig bl.a. om tillståndsinnehav enligt YTL, lagen (1998:492) om biluthyrning (BUL) och olika typer av internationella tillstånd som krävs för att bedriva yrkes- mässig trafik där bestämmelser finns i en rad EG-förordningar. Det finns ungefär 26 000 registrerade tillståndshavare i registret. 140 000 fordon är anmälda i yrkesmässig trafik. Antalet taxiförar- legitimationer är 81 700 (). De uppgifter som finns i registret används som underlag för administrationen av tillståndsinnehav, dvs. som en förteckning över trafiktillstånd och innehavare av sådana tillstånd, och för kontroll av att trafiken bedrivs i enlighet med tillståndet. I 6 § första stycket tredje punkten LVTR anges att det i vägtrafikregistret förs in uppgifter som avser behörighet att föra fordon i yrkesmässig trafik och rätten att bedriva yrkesmässig trafik och biluthyrning, det som i övrigt behövs för tillämpningen av YTL och BUL samt av föreskrifter som har meddelats med anslutning till lagarna och för tillämpning av bestämmelser om tillstånd till internationella person- eller godstransporter. Enligt punkten 5 förs det in uppgift om innehav av färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85, och enligt punkten 6 uppgift om utfärdande, utbyte, förnyelse, förlustanmälan, åter- lämnande, giltighet och återkallelse av färdskrivarkort enligt punkten 5, och uppgifter som i övrigt behövs för tillämpningen av förordningen (EEG) nr 3821/85 och som meddelats i anslutning till den. I bilaga 3 till FVTR räknas de uppgifter upp som ska föras in i fråga om yrkestrafikregistreringen i vägtrafikregistret. Dessa är identitetsuppgifter och tillståndsuppgifter, bl.a. ansökan om tillstånd (t.ex. ansökan om trafiktillstånd, tillstånd till biluthyrning och gemenskapstillstånd), slag av tillstånd och uppgift om den eller de som har ansvaret för trafikutövningen eller uthyrnings- verksamheten samt de övriga personer vars lämplighet har prövats, men även villkor och begränsningar i tillståndet, varning och återkallelse eller annat upphörande av tillståndet. Det förs även in fordonsuppgifter, uppgifter om taxiförarlegitimation, belastnings- uppgifter som avser tillstånd till att bedriva yrkesmässig trafik eller biluthyrning, belastningsuppgifter som avser taxiförarlegitimation, uppgifter om förartillstånd, uppgifter om färdskrivarkort och övriga uppgifter som behövs av administrativa skäl vid handläggningen av yrkestrafikärenden. För sökning gäller särskilda bestämmelser som för yrkestrafik- registreringens del regleras i 4 kap. 1 § tredje punkten FVTR. Transportstyrelsen svarar för att uppgifterna förs in i registret. ansvarar för provverksamheten6, varför Transport- styrelsen efter samråd med får meddela föreskrifter om att verket i stället för styrelsen ska föra in uppgifter som avser provverksamheten. RPS underrättar Transportstyrelsen om uppgifter om vissa brott, som antecknats i belastningsregistret (5 kap. 2–5 §§ FVTR). Dessa uppgifter ska Transportstyrelsen sammanställa med upp- gifter i fråga om bl.a. yrkestrafikregistreringen som behövs för prövningen. Detta ska göras med vissa begränsningar och förutsättningar som anges i 5 kap. 6 § FVTR. De uppgifter som Transportstyrelsen har fått från RPS, och som inte behandlas enligt 6 § ska genast förstöras. Vissa belastningsuppgifter förs dock in i registret (se bilaga 3 punkterna 5 och 6), såsom t.ex. utländsk dom eller annat likvärdigt avgörande som avses i 15 kap. 15 § YTL. Av 3 kap. 4 § FVTR framgår att uppgifter om någon som är innehavare av ett trafiktillstånd, en taxiförarlegitimation, ett färdskrivarkort eller ett tillstånd till biluthyrning och uppgifter om någon som har prövats enligt 2 kap. 6 eller 7 § YTL eller 8 eller 9 § BUL ska gallras ur vägtrafikregistret efter det att ett tillstånd, en legitimation eller ett färdskrivarkort har upphört att gälla. Beslut om avslag på en ansökan ska gallras ur registret efter det att beslutet fattades. En uppgift om grund för återkallelse enligt 5 kap. 1, 2, 4, 5 eller 6 § YTL eller en anmälan enligt 3 kap. 5 § YTL ska gallras ur registret efter det att den fördes in. Detsamma gäller en uppgift om grund för återkallelse enligt 11 § BUL. När någon som har eller har haft taxiförarlegitimation eller färdskrivarkort avlidit, ska uppgifterna om taxiförarlegitimationen eller färdskrivarkortet gallras ur registret. Ytterligare föreskrifter om gallring av uppgifter framgår av bilaga 3 till FVTR. 6 uppgift inom området är begränsat till att förrätta prov och ta ut de avgifter som föreskrivs för sådana prov. I vägtrafikregistret registreras även uppgifter som behövs för kontroll av att felparkeringsavgifter enligt FelPL betalas och att influtna medel redovisas. registrerade Transportstyrelsen 1,3 miljoner felparkeringsavgifter i vägtrafik- registret och tog emot i avgifter. Registrering av uppgifter om felparkeringsavgifter kan sägas utgöra ett system som är parallellt till övrig registrering och bygger helt på de registeruppgifter som finns i själva fordonsregistreringen (prop. 2000/01:95, s. 101). I bilaga 4 till FVTR räknas de uppgifter som ska föras in i vägtrafikregistret upp. Dessa är fordonsuppgifter, ägaruppgifter, uppgifter om parkeringsanmärkningen, bl.a. uppgifter om datum för utfärdande, undanröjande och rättelse av en parkerings- anmärkning, samt uppgifter som av administrativa skäl behövs för handläggningen av ärenden om felparkeringsavgifter. För sökning gäller särskilda bestämmelser som för registre- ringen av felparkeringsavgifter regleras i 4 kap. 1 § 4. Transportstyrelsen svarar för att uppgifterna förs in. Polis- myndighet för dock in uppgifter om undanröjande av betalnings- skyldighet och rättelse av parkeringsanmärkning. Enligt 3 kap. 5 § FVTR gallras uppgifter om en felparkerings- avgift ur vägtrafikregistret efter det att betalning har kommit in till Transportstyrelsen eller när fordringen har preskriberats. I vägtrafikregistret registreras uppgifter som behövs för att Transportstyrelsen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt lagen (2004:629) om trängselskatt. fastställde Transportstyrelsen 25 miljoner trängselskattebeslut och tog emot i trängselskatt. I bilaga 5 till FVTR räknas de uppgifter som ska föras in i vägtrafikregistret upp. Dessa är bl.a. uppgifter om den skatt- skyldige och fordonets registreringsnummer samt uppgifter om passagen t.ex. den kommun inom vilken passagen skett, tidpunkt för passagen, skattebelopp och betalstation. Vidare registreras uppgifter om betalning, utfärdad betalningsuppmaning, undan- röjande och överlämnande till samt uppgifter som av administrativa skäl behövs för handläggningen av ärenden om trängselskatt. För sökning gäller särskilda bestämmelser som för registre- ringen av trängselskatter regleras i 4 kap. 1 § 5. Transportstyrelsen svarar för att uppgifterna förs in. Uppgifterna som förs in i registret omfattas i stor utsträckning Samtliga uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som hanteras av Transportstyrelsen i verksamhet med beskattning enligt lagen (2004:629) om trängsel- skatt, men även sådana uppgifter som inhämtas genom kamera- övervakningen, omfattas av sekretessen i 27 kap. 1 § OSL. Denna sekretess är enligt paragrafens första stycke absolut. Enligt 27 kap. 6 § första stycket OSL gäller som huvudregel att de beslut varigenom skatt eller underlag för bestämmande av skatt fastställs är undantagna från sekretessen. Sekretess gäller dock om beslutet har meddelats bl.a. i ärende om trängselskatt. Enligt 6 § andra stycket begränsas emellertid sekretessen till att endast gälla för uppgift om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage. Av hänsyn till allmänhetens behov av insyn och intresset av rättsäkerhet är däremot övriga uppgifter i besluten offentliga (prop. 2003/04:145 Trängselskatt, s. 103). Vidare gäller enligt 32 kap. 3 § OSL sekretess för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som har inhämtats genom kameraövervakning som avses i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Bestämmelsen är, utöver 27 kap. 1 och 6 §§ OSL, tillämplig hos Transportstyrelsen. Därutöver gäller i verksamhet som avser folkbokföring eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, sekretess för uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs (22 kap. 1 § OSL). Regeringen har i 6 § OSF föreskrivit att sådan sekretess ska gälla för verksamhet som avser Transportstyrelsens vägtrafikregister. Uppgifter om trängselskatt gallras ur vägtrafikregistret om skatten har betalats, och omprövning inte har begärts av beslut varigenom skatten eller eventuell tilläggsavgift som är hänförlig till skatten har påförts. Uppgifterna ska i de fall som avses i första stycket gallras efter utgången av fristen för begäran om omprövning enligt 15 b § andra stycket lagen (2004:629) om trängselskatt eller, om skatten har betalats först , när betalning har skett. Om omprövning har begärts av beslut varigenom skatten eller eventuell tilläggsavgift har påförts ska uppgifterna gallras när begäran eller ett överklagande enligt 19 § lagen om trängselskatt slutligt har prövats. Om skatten inte har betalats ska uppgifterna gallras när fordringen har preskriberats. Enligt 3 kap. 6 a § FVTR ska uppgifter som behandlas i samband med passage av en sådan betalstation som avses i 9 § lagen om trängselskatt och som inte behövs för att ett beslut om trängsel- skatt ska kunna fattas, gallras . I vägtrafikregistret registreras uppgifter om den som ansöker om, har eller har haft yrkeskompetens att utföra transporter enligt YKL eller genomgår utbildning för att få sådan kompetens. I bilaga 6 till FVTR redovisas de uppgifter som ska föras in. Dessa är bl.a. identitetsuppgifter, uppgifter om yrkesförar- kompetens, såsom t.ex. uppgift om genomförd utbildning, datum för utfärdande av yrkeskompetensbevis och giltighetstid, uppgifter om utländskt yrkeskompetensbevis och utländskt körkort i samband med utbildning och utfärdande av svenskt yrkes- kompetensbevis, uppgifter om prov och uppgifter om tillverkning av yrkeskompetensbevis samt uppgifter som behövs av administra- tiva skäl vid handläggningen av ärenden om yrkeskompetensbevis. För sökning gäller särskilda bestämmelser som för registre- ringen av yrkeskompetensbevis regleras i 4 kap. 1 § punkten 6 FVTR. Transportstyrelsen svarar för att uppgifterna förs in. Enligt 3 kap. 7 § FVTR gallras uppgifter om yrkeskompetens- bevis när någon som finns registrerad har avlidit. Ytterligare föreskrifter om gallring av uppgifter framgår av bilaga 6 till FVTR. 4.4Ändamålen för behandling av personuppgifter i vägtrafikregistret I LVTR anges att personuppgifter i registret bara får behandlas för vissa angivna ändamål. Utformning av ändamålsregeln innebär härigenom att hinder för spridande av uppgifter saknas så länge det inte rör sig om personuppgifter, som t.ex. en teknisk uppgift om ett fordon. Några begränsningar när det gäller behandling av andra uppgifter i registret än personuppgifter finns således varken enligt PUL eller enligt LVTR. Utrymmet att betrakta en uppgift i registret som annat än en personuppgift är dock tämligen begränsat (prop. 2000/01:95, s. 98). Uppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål får enligt 9 § tredje stycket PUL behandlas oavsett för vilket ändamål de samlades in. Att uppgifterna i vägtrafikregistret kan användas för statistik och forskning följer således av nämnda bestämmelse i PUL (prop. 2000/01:95, s. 78 och 99). Ändamåls- beskrivningen hindrar inte heller en personuppgiftsansvarig att lämna ut uppgifter från registret till den som begär att få veta vilka uppgifter som finns i registret om honom eller henne, eftersom den personuppgiftsansvarige enligt 26 § PUL har en skyldighet att göra detta. Av offentlighetsprincipen följer vidare att de i lagen uppställda ändamålen för behandling av personuppgifter inte får inskränka skyldigheten för myndigheter att lämna ut uppgifter (prop. 2000/01:95, 99). Av förarbetena till LVTR framgår att själva utformningen av ändamålet i vägtrafikregistret omarbetades en del under lag- stiftningsärendets beredning. (SOU 1998:162, s. 230 ff. och s. 517) föreslog en mer vidsträckt ändamålsparagraf än den som gäller enligt LVTR. Regeringen ansåg att ändamålsbestämmelsen borde ges en mer stringent utformning och föreslog därför en annan konstruktion av ändamåls- bestämmelsen. beskrivningar av syftet med de samlade trafika- dministrativa systemen är fortfarande giltigt för dagens vägtrafik- register.