sou · GZB342 · 2011-05-04 00:00:00 — Vid sådan anställning gäller samma krav som för anställ- ning som ordinarie, lagfaren domare, dvs. de som kommer till ut- tryck i 6 kap. 1 och 2 §§ i förslaget. Våra överväganden finns i av- snitt 6.4.8. Bestämmelsen motsvarar delvis nuvarande 37 § tredje stycket hovrättsinstruktionen. En viktig skillnad är dock att den nuvarande bestämmelsen endast avser tillfälliga anställningar som hovrättslag- man respektive vice ordförande, medan den föreslagna bestämmel- sen öppnar också för tillfällig anställning av hovrättsråd. En tillfällig domare som utsetts i enlighet med denna bestäm- melse ska jämställas med en ordinarie domare vid tillämpningen av regler om rättens sammansättning (jfr 2 kap. 5 § ). 5 § En hovrätt får förordna den som är åklagare, lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne, ledamot av eller annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekommer i hovrätten att som adjungerad ledamot döma som lagfaren domare i hovrätten. Bestämmelsen lagfäster möjligheten att adjungera lagfarna leda- möter i hovrätt. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6. Bestäm- melsen motsvarar väsentligen nuvarande 44 § hovrättsinstruktionen, bortsett från att ordinarie domare i annan domstol respektive fiskaler enligt förslaget regleras särskilt i 2 och 3 §§ i detta kapitel. Kapitlet innehåller bestämmelser om att endast justitieråd dömer i . 1 § I dömer justitieråd. De ska vara lagfarna. I ska det finnas fjorton justitieråd eller det högre an- tal som behövs. Justitieråden får inte inneha eller utöva något annat äm- bete. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 3 kap. 4 § första stycket rätte- gångsbalken. Av 3 kap. 3 § i förslaget framgår att justitieråd också kan vara domstolens ordförande respektive avdelningsordförande. 2 § får förordna justitieråd i Högsta förvaltningsdom- stolen att döma i . Bestämmelsen är ny och reglerar möjligheten för Högsta dom- stolen att förordna justitieråd i att döma i . Våra överväganden finns i avsnitt 8.3. Kapitlet innehåller bestämmelser om vilka som är behöriga att döma i förvaltningsrätt. Alla kategorier av anställda och uppdragstagare som faller in under domarbegreppet hanteras här övergripande, i ett sammanhang. När det gäller tidigare anställda lagfarna domare får bestämmelserna i detta kapitel läsas tillsammans med den föreslagna bestämmelsen i 6 kap. 3 § andra stycket. 1 § I förvaltningsrätt dömer , chefsrådman och rådman som lag- farna domare. I förvaltningsrätt dömer också nämndemän och särskilda ledamöter. Bestämmelsen anger den ordinarie bemanningen i förvaltningsrätt. De lagfarna, ordinarie domarna anges i första stycket och i andra stycket redovisas vilka icke lagfarna domare som ska ingå i förvalt- ningsrätts sammansättning vid behandlingen av vissa mål. Ett av våra lagförslag innebär att de nuvarande bestämmelserna om nämndemän, som finns i lagen om allmänna förvaltningsdom- stolar, ska föras in i en ny lag om nämndemän. Bestämmelser om särskilda ledamöter finns i fastighetstaxerings- lagen och lagen om elektronisk kommunikation. Dessutom finns bestämmelser om särskilda ledamöter i nuvarande lagen om allmänna förvaltningsdomstolar, men de bestämmelserna ska enligt vårt för- slag flyttas till kommunallagen. 2 § Förvaltningsrätt får förordna den som är ordinarie domare i annan domstol att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. Bestämmelsen reglerar möjligheten för en förvaltningsrätt att för- ordna den som är ordinarie domare i en annan domstol att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.3. 3 § Förvaltningsrätt eller kammarrätt får förordna assessor att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätt. Bestämmelsen uttrycker den grundläggande behörigheten för assessorer att efter förordnande döma i förvaltningsrätt. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.4. 4 § Kammarrätt får förordna fiskal att döma som lagfaren domare i för- valtningsrätt. En fiskal får inte tilldelas arbetsuppgifter som kräver sär- skild erfarenhet. Bestämmelsen uttrycker den grundläggande behörigheten för fiskaler att utöva dömande uppgifter. Sådant dömande förutsätter förord- nande från kammarrätt. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.4. Möjligheten att förordna en fiskal att döma begränsas av att det i andra meningen anges att en fiskal inte får tilldelas arbetsuppgifter som kräver särskild erfarenhet (jfr nuvarande 10 § förvaltnings- rättsinstruktionen). 5 § Förvaltningsrätt får förordna notarie och den som tidigare innehaft anställning som notarie att i mindre komplicerade mål döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. Bestämmelsen lägger på lagnivå fast möjligheten att förordna notarier och notariemeriterade föredragande att döma. Möjligheten att förordna en notarie respektive notariemeriterad anställd att döma är som huvudregel begränsad till mindre kompli- cerade mål. Begränsningen uttrycks inte på de viset i de nuvarande förordningarna, men ändringen är inte avsedd att medföra några materiella förändringar i förhållande till den nuvarande ordningen. Liksom bör närmare bestämmelser anges i förvaltningsrätts- instruktionen som verkställighetsföreskrifter. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.4. 6 § Förvaltningsrätt får förordna den som tjänstgjort som lagfaren domare i hovrätt eller kammarrätt att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. Bestämmelsen anger att den som tjänstgjort som lagfaren ledamot i hovrätt eller kammarrätt kan förordnas av förvaltningsrätt att tjänstgöra som lagfaren domare i förvaltnings- rätten. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.8. För att kravet på sex månaders tjänstgöringstid ska anses upp- fyllt krävs att det rör sig om tid under vilken personen tjänstgjort som lagfaren domare i överrätt, dvs. utfört egentliga domaruppgifter. En fiskal som ombesörjt sådana beredande och föredragande upp- gifter som normalt sett ankommer på denna kategori av anställda, tjänstgör inte som lagfaren domare under den tiden. I likhet med vad som angetts under författningskommentaren till 6 kap. 3 § kan andra regler än de som finns angivna i denna lag innebära hinder mot ett sådant förordnande. 7 § Regeringen får besluta om tillfälligt förordnande av lagfaren domare i förvaltningsrätt. Vid sådant förordnande ska det förfarande som anges i 17 kap. 5–14 §§ tillämpas. Av bestämmelsen framgår att regeringen, efter förslag från , även ska kunna besluta om tillfälliga anställ- ningar som domare i förvaltningsrätt. Vid sådan anställning gäller samma krav som för anställning som ordinarie, lagfaren domare, dvs. de som kommer till uttryck i 6 kap. 1 och 2 §§ i förslaget. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.8. Kapitlet innehåller bestämmelser om vilka som har rätt att döma i kammarrätt. Alla de kategorier av anställda och uppdragstagare som faller in under domarbegreppet hanteras här övergripande, i ett sammanhang. När det gäller tidigare anställda lagfarna domare får bestämmelserna i detta kapitel läsas tillsammans med den före- slagna bestämmelsen i 6 kap. 3 § andra stycket. 1 § I kammarrätt dömer kammarrättspresident, kammarrättslagman, vice kammarrättslagman, kammarrättsråd och assessor som lagfarna domare. I kammarrätt dömer också nämndemän och särskilda ledamöter. Bestämmelsen anger den ordinarie bemanningen i kammarrätt. De lagfarna domare där domarbehörighet följer redan av anställningen anges i första stycket och upptar, utöver de ordinarie domarna, också assessorer. I bestämmelsens andra stycke redovisas vilka icke lagfarna domare som ska ingå i kammarrättens sammansättning vid behand- lingen av vissa mål. Ett av våra lagförslag innebär att de nuvarande bestämmelserna om nämndemän, som finns i lagen om allmänna förvaltningsdom- stolar, ska föras in i en ny lag om nämndemän. Bestämmelser om särskilda ledamöter finns i fastighetstaxerings- lagen, lagen om elektronisk kommunikation och lagen om ålders- gränser för film som ska visas offentligt. Dessutom finns bestäm- melser om särskilda ledamöter i nuvarande lagen om allmänna för- valtningsdomstolar, men de bestämmelserna ska enligt vårt förslag flyttas till kommunallagen. 2 § Kammarrätt får förordna den som är ordinarie domare i annan dom- stol att döma som lagfaren domare i kammarrätten. Bestämmelsen reglerar möjligheten för en kammarrätt att förordna den som är ordinarie domare i en annan domstol att döma som lag- faren domare i kammarrätten. Våra överväganden finns i av- snitt 6.4.3. 3 § Kammarrätt får förordna den som anställts som fiskal i hovrätt eller kammarrätt och som därefter har tjänstgjort under sammanlagt som fiskal i tingsrätt eller förvaltningsrätt att döma som lagfaren domare i kammarrätten. Om det finns särskilda skäl får kammarrätt vid enstaka tillfällen för- ordna den som under tjänstgjort som fiskal i kammarrätt att döma som lagfaren domare i kammarrätten. Bestämmelsens första stycke uttrycker den grundläggande behörig- heten för fiskaler som tjänstgjort i underrätt att döma i kammar- rätt, där de som regel benämns tf. assessor. I andra stycket regleras möjligheten för en kammarrätt att vid enstaka tillfällen förordna den som under tjänstgjort som fiskal i kammarrätt att döma som lagfaren domare i kammar- rätten. Sådant förordnande förutsätter att det finns särskilda skäl. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.4. 4 § Regeringen får besluta om tillfälligt förordnande av lagfaren domare i kammarrätt. Vid sådant förordnande ska det förfarande som anges i 17 kap. 5–14 §§ tillämpas. Av bestämmelsen framgår att regeringen, efter förslag från , ska kunna besluta om tillfälliga anställningar som domare i kammarrätt. Vid sådan anställning gäller samma krav som för an- ställning som ordinarie, lagfaren domare, dvs. de som kommer till uttryck i 6 kap. 1 och 2 §§ i förslaget. Våra överväganden finns i av- snitt 6.4.8. Bestämmelsen motsvarar delvis nuvarande 37 § tredje stycket kammarrättsinstruktionen. En viktig skillnad är dock att den nuvar- ande bestämmelsen endast avser tillfälliga anställningar som kammar- rättslagman respektive vice ordförande, medan den föreslagna bestäm- melsen öppnar också för tillfällig anställning av kammarrättsråd. En tillfällig domare som utsetts i enlighet med denna bestäm- melse ska jämställas med en ordinarie domare vid tillämpningen av förvaltningsprocesslagens regler om rättens sammansättning (jfr 2 h § förvaltningsprocesslagen). 5 § En kammarrätt får förordna den som är åklagare, lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne, ledamot av advokat- samfund eller annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekommer i kammarrätten att som adjungerad leda- mot döma som lagfaren domare i kammarrätten. Bestämmelsen lagfäster möjligheten att adjungera lagfarna ledamöter i kammarrätt. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6. Bestämmel- sen motsvarar väsentligen nuvarande 44 § kammarrättsinstruktionen, bortsett från att ordinarie domare i annan domstol respektive fiskaler enligt förslaget regleras särskilt i 2 och 3 §§ i detta kapitel. Kapitlet innehåller bestämmelser om att endast justitieråd dömer i . 1 § I dömer justitieråd. De ska vara lag- farna. I ska det finnas fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Justitieråden får inte inneha eller utöva något annat ämbete. Bestämmelsens motsvarar huvudsakligen nuvarande 3 § första stycket lagen om allmänna förvaltningsdomstolar, med den skillnaden att det föreslås att samtliga justitieråd i ska vara lagfarna. Våra överväganden i den delen finns i avsnitt 8.3. Av 4 kap. 3 § i förslaget framgår att justitieråd också kan vara domstolens ordförande respektive avdelningsordförande. 2 § får förordna justitieråd i Högsta dom- stolen att döma i . Bestämmelsen är ny och reglerar möjligheten för Högsta förvalt- ningsdomstolen att förordna justitieråd i att döma i . Våra överväganden finns i av- snitt 8.3. I kapitlet anges vilka som är behöriga att döma i Marknadsdom- stolen. 1 § I dömer ordförande, vice ordförande och sär- skilda ledamöter. Ordförande, vice ordförande och en av de särskilda ledamöterna ska vara lagfarna och ha erfarenhet av arbete som domare. Bestämmelsen anger ordinarie bemanning. De närmare bestämmelserna framgår av lagen om marknadsdomstol m.m. 2 § Att även ersättare för ledamot som har förhinder kan döma i Mark- nadsdomstolen framgår av lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Bestämmelsen utgör en ren hänvisning till de bestämmelser om er- sättare som finns i 4 och 6 §§ lagen om marknadsdomstol m.m. I kapitlet anges vilka som är behöriga att döma i Arbetsdomstolen. 1 § I Arbetsdomstolen dömer ordförande och vice ordförande samt andra ledamöter. Ordförande och vice ordförande ska vara lagfarna och ha er- farenhet av tjänstgöring som domare. Bestämmelsen anger Arbetsdomstolens ordinarie bemanning. De närmare bestämmelserna framgår av lagen om rättegången i arbets- tvister. 2 § Att även ersättare för ledamot som har förhinder kan döma i Arbets- domstolen framgår av lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Bestämmelsen utgör en ren hänvisning till de bestämmelser om er- sättare som finns i 3 kap. 1, 3 och 4 §§ lagen om rättegången i ar- betstvister. 3 § Att Arbetsdomstolen får förordna annan lagfaren anställd vid dom- stolen att döma som lagfaren domare i Arbetsdomstolen framgår av lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I bestämmelsen hänvisas till de lagbestämmelser som anger att andra lagfarna anställda vid (de s.k. sekreterarna) också kan döma i Arbetsdomstolen efter särskilt förordnande (3 kap. 8 § lagen om rättegången i arbetstvister). finns delar av dessa be- stämmelser i instruktionen för Arbetsdomstolen, men vi föreslår att de bestämmelserna ska föras till lagen om rättegången i arbets- tvister (se författningskommentaren till angivet lagrum). I kapitlet anges vilka som är behöriga att döma i Arbetsdomstolen. 1 § I Patentbesvärsrätten dömer patenträttsråd. De ska vara tekniskt kunniga eller lagfarna. Bestämmelsen motsvarar huvudsakligen nuvarande 2 § första stycket lagen om Patentbesvärsrätten. Av 5 kap. 3 § och 17 kap. 1 § första stycket 7 i förslaget framgår att patenträttsråd också kan vara domstolens ordförande, avdel- ningsordförande respektive vice ordförande. 2 § Patentbesvärsrätten får förordna att döma som adjungerad tekniskt kunnig ledamot i 1.den som varit anställd som tekniskt kunnigt patenträttsråd, 2.den som tjänstgjort som tekniskt kunnig föredragande i patentmål i eller i Patent- besvärsrätten, eller 3.den som är professor eller docent inom sådant tekniskt område som visst mål avser. Bestämmelsen lagfäster möjligheten att adjungera tekniskt kunniga ledamöter i Patentbesvärsrätten. Våra överväganden finns i av- snitt 6.4.6. Bestämmelsen motsvarar väsentligen nuvarande 18 a § första och andra stycket instruktionen för Patentbesvärsrätten. 3 § Patentbesvärsrätten får förordna att döma som adjungerad lagfaren kunnig ledamot i 1.den som är ordinarie domare i allmän domstol eller allmän förvalt- ningsdomstol, 2.den som är assessor, eller 3.den som under sammanlagt tjänstgjort som lag- faren föredragande i Patentbesvärsrätten. Bestämmelsen lagfäster möjligheten att adjungera lagfarna ledamöter i Patentbesvärsrätten. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6. Be- stämmelsen motsvarar väsentligen nuvarande 18 a § första och tredje stycket instruktionen för Patentbesvärsrätten. Nuvarande första punkten i tredje stycket har emellertid inte förts in i lagen, efter- som dess innehåll ersatts av den generella bestämmelsen om tidi- gare anställda lagfarna domare i 6 kap. 3 § andra stycket. Utform- ningen av de föreslagna punkterna 1 och 2 har också anpassats med hänsyn till den lagbestämmelsen. 1 § I Försvarsunderrättelsedomstolen dömer ordförande, vice ordförande och särskilda ledamöter. Ordförande och vice ordförande ska vara lag- farna och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare. I bestämmelsen anges vilka som har rätt att döma i Försvarsunder- rättelsedomstolen. De närmare bestämmelserna framgår av lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol. Kapitlet motsvarar huvudsakligen nuvarande lagen om utnämning av ordinarie. Därtill har kapitlet tillförts två bestämmelser som finns i lagen om fullmaktsanställning. Våra överväganden finns i avsnitt 5.3.8. Ordinarie domare och deras tjänstgöringsskyldighet 1 § Ordinarie domare är 1.justitieråd tillika ordförande, justitieråd tillika avdelningsordförande och övriga justitieråd i och Högsta förvaltningsdom- stolen, 2.president, , vice , samt råd i hovrätt och kammarrätt, 3.lagman, chefsrådman och rådman i tingsrätt och förvaltningsrätt, 6.ordförande tillika chef och övriga ordförande i , 7.patenträttsråd tillika ordförande, patenträttsråd tillika avdelnings- ordförande, patenträttsråd tillika vice ordförande och övriga patenträtts- råd i Patentbesvärsrätten, Bestämmelsen motsvarar 1 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are, med den skillnaden att vice ordförande i hovrätt och kammar- rätt benämns vice . Våra överväganden bakom förslaget finns i avsnitt 5.3.8. 2 § Ordinarie domare anställs av regeringen med fullmakt. Närmare be- stämmelser om fullmaktsanställning finns i lagen (1994:261) om fullmakts- anställning. Bestämmelsen motsvarar huvudsakligen nuvarande 3 § lagen om fullmaktsanställning, men innehåller också en indirekt hänvisning till 11 kap. 6 § regeringsformen, där det anges att regeringen ut- nämner ordinarie domare. 3 § En ordinarie domare är skyldig att utföra arbetsuppgifterna i en mot- svarande eller högre anställning som domare vid den domstol där han eller hon är anställd. Bestämmelsen motsvarar 14 § första stycket lagen om fullmakts- anställning. 4 § En ordinarie domare är skyldig att tjänstgöra tillfälligt i en annan domstol vid sådan handläggning där flera lagfarna domare deltar. 1.för en rådman i tingsrätt, som ledamot i en annan tingsrätt inom samma hovrättsområde, 2.för en rådman i förvaltningsrätt, som ledamot i en tingsrätt eller en hovrätt, 3.för ett kammarrättsråd, som ledamot i en hovrätt, 4.för ett justitieråd i , som ledamot i förvalt- ningsdomstolen, om så många av justitieråden i Högsta förvaltningsdom- stolen är jäviga att domstolen inte kan bli domför, 5.för ett justitieråd i , som ledamot i , om så många av justitieråden i är jäviga att domstolen inte kan bli domför. I punkterna 4 och 5 har nya föreskrifter föreslagits om justitieråds skyldighet att i jävssituationer tjänstgöra i den andra domstolen. I övrigt motsvarar bestämmelsen nuvarande 14 § andra stycket lagen om fullmaktsanställning. Våra överväganden rörande punkterna 4 och 5 finns i avsnitt 8.3. 5 § Ärenden om utnämning av ordinarie domare ska beredas i en statlig nämnd (). Bestämmelsen motsvarar 2 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 6 § Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Regeringen meddelar föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. Bestämmelsen motsvarar 3 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 7 § Nämnden består av nio ledamöter. Fem ledamöter ska vara, eller ha varit, ordinarie domare. Två ledamöter ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet, varav en ska vara advokat. Två ledamöter ska representera allmänheten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Leda- möter och ersättare som representerar allmänheten väljs av . Övriga ledamöter och ersättare förordnas av regeringen. Ledamöter och ersättare som ska vara, eller ha varit, ordinarie domare förordnas på för- slag av de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstol- arna. Ledamöter och ersättare som ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet förordnas på förslag av de förvaltningsmyndigheter och organisationer som regeringen bestämmer. Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. Bestämmelsen motsvarar 4 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 8 § Vid nämnden ska det finnas ett kansli. Chefen för kansliet ska vara, eller ha varit, ordinarie domare eller ha liknande yrkeserfarenhet och kom- petens. Bestämmelsen motsvarar 5 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 9 § Nämnden ska på lämpligt sätt informera om en ledig anställning som ordinarie domare. Bestämmelsen motsvarar 6 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. Den rubrik som finns före 6 §, hand- läggning, har vi inte fört in i lagförslaget. 10 § Den som vill ansöka om en ledig anställning ska lämna in en skrift- lig ansökan till nämnden. Därutöver får en generell intresseanmälan för anställningar som anges i 1 § göras till nämnden. Bestämmelsen motsvarar 7 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 11 § En företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. Bestämmelsen motsvarar 8 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 12 § Nämndens förslag till regeringen ska motiveras. Bestämmelsen motsvarar 9 § lagen om utnämning av ordinarie dom- are. 13 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. Bestämmelsen motsvarar 10 § lagen om utnämning av ordinarie domare. Den rubrik som finns före 10 §, Överklagande, har vi inte fört in i lagförslaget. 14 § Regeringen är inte bunden av nämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av nämnden, ska nämnden få tillfälle att yttra sig över honom eller henne. Bestämmelsen motsvarar 11 § lagen om utnämning av ordinarie domare. 13.2Förslaget till lag om nämndemän I anledning av att vi föreslår att åtskilliga bestämmelser om lagfarna domarna ska flyttas från respektive lagen om all- männa förvaltningsdomstolar, har vi i avsnitt 5.3.4 diskuterat var bestämmelser om nämndemän fortsättningsvis bör vara placerade. Vi har då kommit till slutsatsen att dessa bestämmelser bör samlas i en särskild lag. Våra överväganden rörande innehållet i den sär- skilda lagen finns också i avsnitt 5.3.4. I den mån våra förslag innebär några materiella förändringar av gällande rätt, så anmärks det särskilt under lagrummen nedan. Beslut om antalet nämndemän 1 § Varje tingsrätt, hovrätt, förvaltningsrätt och kammarrätt fastställer själv hur många nämndemän som ska finnas för tjänstgöring i domstolen. Om det ingår mer än en kommun eller ett län i domstolens domkrets, fördelar domstolen antalet nämndemän mellan kommunerna eller länen. Fördelningen ska göras i förhållande till folkmängden i de kommuner och län som ingår i domkretsen. Om endast en del av en kommun eller ett län ingår i domkretsen ska befolkningen i den delen av kommunen eller länet ligga till grund för beräkningen. Den föreslagna bestämmelsen slår fast att varje tingsrätt, hovrätt, förvaltningsrätt och kammarrätt själv ska fastställa hur många nämndemän som ska finnas för tjänstgöring i domstolen. Av be- stämmelsens andra stycke framgår att fördelningen av antalet nämndemän mellan de i domkretsen ingående kommunerna och länen ska ske i förhållande till folkmängd. Bestämmelsen utgör en förenkling av det regelsystem som gäller (jfr nuvarande 1 kap. 4 § första stycket och 2 kap. 4 b § första stycket samt 13 § första och andra meningen och 17 § fjärde stycket första meningen lagen om allmänna förvalt- ningsdomstolar, vilka kompletteras av förordningen om antalet nämndemän i de allmänna domstolarna och de allmänna förvalt- ningsdomstolarna). Hovrätternas och kammarrätternas nuvarande in- blandning i tingsrätternas och förvaltningsrätternas verksamhet av- skaffas. 2 § Nämndemän utses genom val. Val av nämndeman i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndemän i förvaltningsrätt, hovrätt och kammarrätt förrättas av lands- tingsfullmäktige. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet ska vara proportionellt om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om förfarandet vid sådant pro- portionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt.