sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — En förutsättning för att en ekonomisk förening ska betraktas som en kooperativ förening i skatterättsligt mening är, som har redo- visats i avsnitt 19.2, förutom att den är öppen att den tillämpar principen om lika rösträtt (se 39 kap. 21 § inkomstskattelagen). Denna princip innebär att varje medlem ska ha lika stort inflytande, oberoende av vilken kapitalinsats som medlemmen gjort. Principen om lika rösträtt är även huvudregeln inom civilrätten, även om det är möjligt att införa en differentierad rösträtt genom bestämmelser i stadgarna. Vi har i avsnitt 6.5.2 föreslagit att en förening ska få anta s.k. investerande medlemmar. Enligt förslaget ska det vid förenings- stämman, där investerande medlemmar deltar, gälla särskilda bestäm- melser om röstviktning. En fråga som då uppkommer är om dessa bestämmelser kan sägas strida mot principen om lika rösträtt på så sätt att det kan få skattemässiga konsekvenser. Enligt vårt förslag ska, om de investerande medlemmar som deltar vid en omröstning disponerar över mer än en tredjedel av det sammanlagda antalet röster som avges vid omröstningen, de in- vesterande medlemmarnas röster sättas ned så att värdet av deras röster motsvarar hälften av övriga röster. En sådan begräns- ningsregel för rösträtten kan i ett enskilt fall få till följd att en investerande medlems röst inte är lika mycket värd som andra med- lemmars röster. Detta är en konsekvens av en i lagen uppställd begränsning. Begränsningen är tvingande och föreningen har således inte någon möjlighet att inte tillämpa begränsningsregeln. Det bakomliggande syftet med de föreslagna bestämmelserna är att investerande medlemmar inte ska kunna förfoga över så stor andel av rösterna i en förening att de kan hindra viktiga beslut i före- ningen som de mera aktiva medlemmarna vill få till stånd. Det är inte rimligt att bestämmelser som bl.a. syftar till att skydda det kooperativa inslaget i föreningens verksamhet skulle med- föra att föreningen skatterättsligt skulle anses vara icke-kooperativ. Bestämmelserna om röstviktning bör därför inte påverka den skatte- rättsliga bedömningen av om föreningen tillämpar principen om lika rösträtt. En förening, som inte har stadgebestämmelser om differentierad rösträtt eller på annat sätt tillämpar differentierad rösträtt, bör alltså ha avdragsrätt för lämnad utdelning även om det finns investerande medlemmar i föreningen till sådant antal att röstviktningsbestämmelserna skulle kunna komma att tillämpas. En förtydligande bestämmelse med denna innebörd bör tas in i inkomst- skattelagen. 19.3.6Handel med överinsatser och emissionsinsatser Bedömning: Införandet av en uttrycklig möjlighet till över- låtelse av överinsatser och emissionsinsatser från en medlem till en annan medlem föranleder inte någon skatterättslig särreg- lering. I avsnitt 12.6.2 har vi föreslagit klargörande bestämmelser av innebörd att överinsatser och emissionsinsatser kan överlåtas från en medlem till en annan. Detta kan exempelvis ske på så sätt att medlemmen A säljer en emissionsinsats, som tillkommer honom eller henne, till medlemmen B. Försäljningen utlöser beskattning på så sätt att medlemmen A beskattas för den vinst han eller hon har gjort i samband med försäljningen. Eftersom det inte finns någon anskaffningskostnad för emissionsinsatsen, har medlemmen A inte något anskaffningsvärde att dra av. Om andelen är värd och säljs för , ska därför vinsten beskattas. Detta följer av gällande rätt. Transaktionen mellan medlemmarna involverar inte någon utbetalning från föreningens sida och någon mot- svarande avdragsrätt för föreningen föreligger därför inte. Om medlemmen B i ett senare skede lämnar föreningen, betalas emissionsinsatsen ut till honom eller henne. Han eller hon får då tillgodoräkna sig ett anskaffningsvärde motsvarande det belopp som har betalats för emissionsinsatsen () och beskattas för eventuellt överskott (100-95=5 kr). Vid utbetalningen får före- ningen göra avdrag för hela det utdelade beloppet (). Det samlade skattemässiga utfallet av transaktionerna är således detsamma som om emissionsinsatsen inte hade överlåtits utan stannat kvar i den ursprunglige medlemmens ägo fram till dess att han eller hon lämnade föreningen. Detsamma gäller vid en över- låtelse av en överinsats. De föreslagna bestämmelserna om över- låtelse av överinsatser och emissionsinsatser skapar därigenom inte något behov av någon särskild skattemässig reglering. Innan en ny lagstiftning kan träda i kraft, ska slutbetänkandet re- missbehandlas och beredas i . Vidare ska en lag- rådsremiss utarbetas, beslutas och föredras i Lagrådet, varefter en proposition ska sammanställas och beslutas. Slutligen ska sedvanlig riksdagsbehandling ske. Med hänsyn till detta torde en ny förenings- lag kunna träda i kraft tidigast . I våra förslag har vi därför angett som ikraftträdandetidpunkt. Det utesluter givetvis inte att regering och riksdag behandlar särskilt av- gränsade frågor med förtur och genomför förslagen i dessa delar eller 2012. För att föreningarna ska ha möjlighet att utnyttja de nya bestäm- melserna föreslår vi att beslut om anpassning av stadgarna till de nya bestämmelserna ska kunna fattas . Sådana ändringar i stadgarna ska dock inte träda i kraft förrän . Ikraftträdande och övergångsbestämmelser bör tas in i en sär- skild lag om införande av den nya lagen om ekonomiska föreningar (i det följande promulgationslagen). Vi har i vårt delbetänkande (se SOU 2009:37) behandlat behovet av övergångsbestämmelser i vissa frågor rörande stadgar, plats för för- eningsstämma, ombud, beslutsfattande på föreningsstämman, tid för kallelse samt handläggning hos länsstyrelse och kronofogdemyndig- het. Dessa frågor kommer inte att beröras ytterligare i det följande. Grundläggande krav på en ekonomisk förening Våra förslag innebär att det som enligt den nuvarande förenings- lagen är en ekonomisk förening även efter den nya lagens ikraftträ- dande kommer att utgöra en ekonomisk förening. Det är emellertid tänkbart att några föreningar kommer att behöva genomföra vissa stadgeändringar för att uppfylla den nya lagens krav. Så kan t.ex. vara fallet med de föreningar som bedriver sin verksamhet externt i ett företag som inte är dotterföretag men där övriga delägare är ekonomiska föreningar. I gällande rätt uppställs det inte några krav på viss storlek av ägarandelen i det externa företaget och inte heller något krav på visst inflytande i företaget. Vad vi har föreslagit i avsnitt 6.6.1 kan i vissa föreningar komma att medföra ett behov av att omorganisera verksamheten eller sluta avtal, eller modifiera be- fintliga avtal, med företag där verksamheten bedrivs. Det är rim- ligt att de föreningar som kommer att behöva förändra sin organi- sation eller sitt sätt att bedriva verksamheten ges tillräckligt med tid för detta. För att möjliggöra sådana förändringar bör föreningar som vid utgången av utgör en ekonomisk förening enligt 1 kap. 1 § i den nuvarande föreningslagen även därefter vara att be- döma som ekonomiska föreningar, oavsett om de uppfyller kraven i den nya lagen. Detta bör gälla från ikraftträdandet av den nya lagen. Registrering av nybildade föreningar I avsnitten 7.5.2 och 7.5.3 har vi lämnat förslag om bestämmelser om bildande av en ekonomisk förening. Däribland märks särskilt krav på att en ekonomisk förening ska bildas av tre eller flera personer och att dessa inte får vara underåriga, i konkurs, ställda under för- valtare eller underkastade näringsförbud. Att dessa krav är uppfyllda utgör en förutsättning för att föreningen kan registreras i Bolags- verkets föreningsregister. De nya bestämmelserna bör dock inte ges retroaktiv verkan. Om en förening har bildats före lagens ikraftträ- dande, bör därför frågor som berör registrering av föreningen även efter ikraftträdandet avgöras enligt de regler som gällde vid förening- ens bildande, dvs. enligt den nuvarande föreningslagen. En övergångs- bestämmelse av denna innebörd bör därför införas i promulgations- lagen. Av allmänna principer följer att stadgebestämmelser som inte står i överensstämmelse med föreningslagen inte kan tillämpas. I och med den nya lagens ikraftträdande kan därför en del stadgebestämmelser förlora sin verkan. Det är mot den bakgrunden viktigt att nöd- vändiga stadgeändringar genomförs utan någon längre fördröjning. I promulgationslagen bör tas in en bestämmelse om att styrelsen ska lägga fram förslag till de ändringar av stadgarna som krävs för att bringa lagen i överensstämmelse med den nya föreningslagen. Vi föreslår att det i en förenings stadgar ska finnas uppgift om den kommun där föreningens styrelse ska ha sitt säte. I gällande rätt krävs i stället uppgift om den ort där sätet ska vara. I vissa fall kan detta nödvändiggöra en ändring av stadgarna. En sådan ändring bör dock kunna anstå till dess föreningen genomför även någon annan ändring av stadgarna. I såväl gällande rätt som vårt förslag till ny föreningslag uppställs ett krav att en förenings stadgar ska innehålla uppgift om vilken tid som föreningens räkenskapsår ska omfatta. En särskild övergångs- bestämmelse till den nuvarande föreningslagen medför emellertid att det i en del äldre föreningars stadgar saknas uppgift om räken- skapsår. För dessa föreningar gäller då utan vidare att det är kalender- året som är räkenskapsår. En motsvarande övergångsbestämmelse bör tas in i promulgationslagen. Enligt vårt förslag får det i en förenings stadgar bestämmas att en medlem får uteslutas om han eller hon inte längre deltar i förening- ens verksamhet eller inte längre uppfyller de krav som med hänsyn till arten och omfattningen av föreningens verksamhet bör ställas på medlemmarna i föreningen. Föreningarna bör ges att anpassa sina stadgar till detta. I promulgationslagen bör därför anges att nu gällande regler om uteslutning ska gälla till utgången av . Vi har i avsnitt 9.8.2 föreslagit att en förenings medlemsförteckning, förutom de uppgifter som krävs , ska innehålla uppgift om med- lemmarnas personnummer eller motsvarande identifieringsnummer. För de enstaka föreningar som inte har som rutin att anteckna per- sonnummer i medlemsförteckningen kan ett sådant krav, om det ska tillämpas även i fråga om befintliga medlemmar, medföra ett inte obetydligt besvär. Skyldigheten att anteckna personnummer i medlemsförteckningen bör därför gälla endast i fråga om medlemmar som går in i föreningen efter lagens ikraftträdande. En bestämmelse om detta bör tas in i promulgationslagen. I avsnitt 9.8.3 har vi föreslagit att medlemsförteckningen ska be- varas så länge föreningen består och under efter det att föreningen har upplösts. Det är naturligt att dessa bestämmelser ska gälla även föreningar som har bildats före lagens ikraftträdande. Det är emellertid inte rimligt att de nya bestämmelserna ska tillämpas även på uppgifter som har gallrats från förteckningen före lagens ikraft- trädande. Detta bör klargöras i promulgationslagen. Registrering och verkställande av föreningsstämmobeslut Det är tänkbart att föreningsstämmobeslut som har fattats före lagens ikraftträdande för ikraftträdandet ännu inte har registrerats hos . Det kan även tänkas att ett sådant beslut visserligen har registrerats men att det ännu inte har verk- ställts eller att någon vill föra talan mot beslutet. För att det ska vara möjligt att förutse konsekvenserna av beslut, fattade enligt äldre bestämmelser, bör de bestämmelser som gällde då beslutet fattades tillämpas i frågor som rör registrering, verkställande och talan mot beslutet. I promulgationslagen bör därför anges att äldre bestämmel- ser ska tillämpas vid registrering och verkställande av beslutet. Vi har i avsnitt 11 föreslagit relativt omfattande förändringar i reg- lerna om revision i ekonomiska föreningar. En av de viktigaste för- ändringarna är att en revisor i ekonomisk förening ska vara aukto- riserad eller godkänd revisor. kan även lekman vara revisor i en förening. För att föreningarna ska ges möjlighet att anpassa sig till de nya bestämmelserna bör en relativt väl tilltagen övergångstid gälla. Enligt vår bedömning utgör en lämplig tid för att genom- föra nödvändiga förändringar på revisionsområdet. Om en förening har en revisor som inte är auktoriserad eller godkänd, bör han eller hon därför trots detta få vara kvar från lagens ikraft- trädande, dvs. fram till utgången av . Om en sådan revisors uppdragstid upphör , dvs. i tiden mellan ikraftträdan- det och utgången av , bör dock hans eller hennes uppdrag inte kunna förnyas. Vidare har vi föreslagit en begränsning av revisorns mandattid, på så sätt att han eller hon inte längre ska kunna utses som revisor tills vidare. Förslaget innehåller dessutom en begränsning av hur en tidsbestämd mandattid kan omfatta. Således kan ett uppdrag en- ligt förslaget inte omfatta än fram till slutet av den årsstäm- ma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter det då revisorn utsågs. Även i dessa avseenden är det nödvändigt att föreningarna ges tid att anpassa sig efter de nya reglerna. En revisor som enligt de nu gällande bestämmelserna har utsetts bör, även om den- na tid innebär att han eller hon kvarstår som revisor längre än till och med det fjärde räkenskapsåret från förordnandet, få kvarstå som revisor (förutsatt att han eller hon har de kvalifikationer som den nya lagen förutsätter). För revisor som ut- setts tills vidare bör övergångstiden vara generöst tilltagen. Vi föreslår därför att revisorns uppdrag i dessa fall bör bestå till utgången av den första ordinarie föreningsstämma som hålls efter . I den nuvarande föreningslagen finns inte något krav på att för- teckningen över förlagsinsatser ska innehålla uppgift om huruvida förlagsandelsbevis har utfärdats. Vårt förslag innebär att det införs ett sådant krav. För att detta inte ska leda till någon administrativ börda för föreningarna bör dock kravet enbart omfatta förlags- insatser som redan har förts in i förteckningen. Värdeöverföringar och avsättning till reservfond Vi har i avsnitt 14.5 föreslagit förändrade regler för värdeöverföringar från ekonomiska föreningar. De nya bestämmelserna innebär en anpassning till vad som gäller enligt aktiebolagslagen och medför bl.a. att begreppet värdeöverföring införs i föreningslagen och att borgenärsskyddet tillgodoses genom dels en beloppsspärr, dels en allmän försiktighetsregel. Beloppsspärren utgår från storleken av bundet respektive fritt eget kapital enligt den senast fastställda balans- räkningen. Det är därför lämpligt att värdeöverföringar som grundar sig på en årsredovisning som har upprättats före utgången av , dvs. före den nya lagens ikraftträdande, får ske enligt de regler som då gällde för utbetalningar från ekonomiska föreningar. Även bestämmelserna om reservfond har i vårt förslag fått en ändrad utformning. Bl.a. innebär förslaget att det inte längre upp- ställs något krav på att en viss del av årets nettovinst ska avsättas till reservfonden. Det är naturligt att detta börjar gälla med att de nya bestämmelserna om värdeöverföringar börjar tillämpas. Äldre bestämmelser om avsättning till reservfond bör därför fort- farande gälla när det gäller en sådan årsvinst som framträder i en före lagens ikraftträdande upprättad årsredovisning. Av avsnitt 15.2.4 framgår att vi har föreslagit en del förändringar i de nu gällande reglerna om fusion i ekonomisk förening. Däribland märks särskilt bestämmelser att fusionsvederlag kan utgå till de med- lemmar vars rättigheter minskar i värde genom fusionen och att även medlemmarna i en övertagande förening kan begära att frågan om godkännande av fusionsplanen prövas på föreningsstämma. De nya reglerna medför alltså att förutsättningarna för ett fusionsförfarande delvis förändras. Det är enligt vår mening lämpligt att de fusions- förfaranden som pågår vid den nya lagens ikraftträdande får slutföras enligt de regler som gällde vid utgången av . En lämplig brytpunkt utgörs av godkännandet av fusionsplanen; i de fall då en fusionsplan har godkänts före utgången av bör därför äldre bestämmelser tillämpas på fusionen, även om denna sedan verkställs först efter det att den nya lagen har trätt i kraft. I svensk rätt har det tidigare, förutom den nu gällande förenings- lagen, funnits tre lagar om ekonomiska föreningar. Den första lagen var lagen (1895:66 s. 1) om registrerade föreningar för ekonomisk verksamhet. Enligt den lagen kunde det finnas såväl föreningar där medlemmarna hade ett begränsat personligt ansvar för föreningens förpliktelser (mbpa) som föreningar där medlemmarna inte hade något personligt ansvar (upa). kom lagen (1911:55) om eko- nomiska föreningar, vilken därefter följdes av lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar.1 Den nuvarande föreningslagen trädde i kraft . Genom övergångsbestämmelser fick föreningar som hade registre- rats enligt 1895 eller föreningslagar behålla sin status som ekonomiska föreningar, även om de inte uppfyllde alla krav den nu- varande föreningslagen uppställer. Bestämmelserna fick betydelse för äldre föreningar vars stadgar fortfarande innehåller bestämmel- ser om t.ex. ett visst begränsat personligt ansvar för medlemmarna eller bestämmelser som gör föreningarna till i princip slutna associa- tioner. De fick också betydelse för ett antal ekonomiska föreningar som bedrev näringsverksamhet med ett i huvudsak allmännyttigt intresse. Det finns i och för sig goda skäl för att överväga ett upp- hävande av äldre särbestämmelser av detta slag. Vi har emellertid inte haft möjlighet att utvärdera vilka effekter detta skulle få. Vi föreslår därför att promulgationslagen till den nya föreningslagen innehåller övergångsbestämmelser av samma slag som promulgations- lagen till lag, dvs. bestämmelser som tillåter att bl.a. mbpa- föreningar lever vidare. 1 För en utförligare redogörelse för lagstiftningen gällande ekonomiska föreningar, se avsnitt 2. Vi bedömer att förslaget till ny föreningslag på flera sätt är ägnat att förbättra förutsättningarna för att starta och driva företag i form av ekonomisk förening. Enligt vår mening torde den föreslagna lagen – genom t.ex. bestämmelser om investerande medlemmar och extern verksamhet och en jämkad öppenhetsprincip – leda till ökad flexi- bilitet och därmed bättre möjligheter för den enskilda föreningen att organisera sin verksamhet på ett optimalt sätt. Tillnärmningen till aktiebolagslagens regler kommer att förbättra den ekono- miska föreningsformens möjligheter att konkurrera med aktiebolags- formen. Vi tror också att lagens ökade tydlighet och mera hand- boksmässiga utformning kommer att förenkla för tillämparna och minska de ekonomiska föreningarnas behov av att anlita extern juri- disk expertis. Till detta kommer den avreglering som sker i vissa avseenden, t.ex. avskaffandet av kravet på avsättning till reservfond. Inledningsvis kommer lagen visserligen att ge upphov till en del an- passningskostnader, t.ex. för stadgeändringar, men dessa kommer att vara av övergångskaraktär. Sammantaget bör därför lagen leda till minskade kostnader för de ekonomiska föreningarna. – De stats- finansiella konsekvenserna bedöms som försumbara. Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en utred- ning i vissa närmare angivna hänseenden redovisa konsekvenserna av sina förslag. Vi har i vårt delbetänkande (SOU 2009:37) redovisat konsekven- serna av de förslag som vi har lämnat där. När det gäller de förslag i slutbetänkandet som överensstämmer med vad vi har föreslagit i del- betänkandet hänvisar vi därför till konsekvensredovisningen i del- betänkandet. De övriga konsekvenser som vi bedömer att våra förslag kommer att få redovisas i det följande. Det bör redan här framhållas att det är svårt att göra några mera säkra antaganden om hur de ekonomiska föreningarna kommer att utnyttja det regelverk som vi föreslår. Som en följd av detta har det som regel också varit svårt att kvantifiera konsekvenserna av förslagen i siffror. En ny lag om ekonomiska föreningar I åtskilliga avseenden överensstämmer vårt förslag till ny lag om eko- nomiska föreningar med den nuvarande men förslaget innehåller också en hel del nyheter och innebär också att regelverket får en ny struktur. Den nya lagen kommer därför inledningsvis att medföra ett behov av utbildningsinsatser hos den myndighet som är central för ekonomiska föreningars verksamhet, . Verket kommer att behöva dels utbilda den egna personalen i de nya reglerna, dels omarbeta det informationsmaterial som verket tillhandahåller föreningar och allmänhet. Verket har uppskattat tidsåtgång och kost- nader för detta arbete till motsvarande arbete för en anställd. I detta ingår framtagande av informationsmaterial och blanketter, intern och extern utbildning samt anpassning av verkets datasystem. Vår strävan har varit att den föreslagna lagen ska vara överskådlig och begriplig. Detta bör öka de enskilda föreningarnas möjligheter att på egen hand, utan att vända sig till eller annan, ta reda på vad som gäller. Behovet av att skaffa information från Bolags- verkets handläggare bör därför minska. Ett förenklat regel- verk bör även vara till fördel för den personal som tilllämpar lagen hos . bör därför de initiala kostnaderna för ut- bildning och information väl täckas inom kostnads- ramar. En del av de föreslagna reglerna, exempelvis inskränkningen i revisionsplikten, kommer inledningsvis att innebära en ökad ärende- mängd hos , eftersom många föreningar kommer att genomföra stadgeändringar som måste anmälas för registrering. Bo- lagsverkets verksamhet är avgiftsfinansierad och den ökade mängden ärenden torde därför ge upphov till ökade intäkter i motsvarande utsträckning. I avsnitt 15.4.4 har vi föreslagit två nya bestämmelser om tvångs- likvidation. Sålunda ska besluta om likvidation om en förening som är skyldig att till verket självmant ge in vissa redovis- ningshandlingar inte har gjort detta . Vidare ska Bolags- verket besluta om likvidation om en förening efter föreläggande att ge in årsredovisning och vissa andra redovisningshandlingar inte har gjort detta från föreläggandet. Genom de föreslagna bestämmelserna får ett effektivt påtryckningsmedel i ärenden om ingivande av redovisningshandlingar. Detta bör enligt vår mening underlätta verkets hantering av den aktuella typen av ärenden och vara positivt för dess verksamhet. Det måste antas att det inte annat än rent undantagsvis kommer att bli aktuellt med något likvidationsbeslut, eftersom hotet om ett sådant vanligen torde vara tillräckligt för att föreningen ska ge in de handlingar som saknas. har bedömt att de nya bestämmelserna inte kommer att medföra några särskilda merkostnader för verket. Vårt förslag innebär att skyldigheten att i samband med överskotts- utdelning göra avsättning till reservfonden avskaffas (se avsnitt 14.5.8) och att möjligheten till dispens från bestämmelserna om använd- ningen av reservfonden tas bort. I fortsättningen kommer det därför inte att förekomma några dispensärenden som avser avsättning till eller användning av reservfonden. Vårt förslag innebär att det i stället införs en möjlighet att få tillstånd från eller allmän domstol att minska reservfonden för annat ändamål än skuldtäck- ning. Resursmässigt torde det gamla dispensförfarandet och det nya tillståndsförfarandet gå jämnt ut. Vi bedömer alltså att det inte kommer att uppstå några merkostnader för verket. I den mån så ändå sker kan kostnaderna finansieras genom avgifter i tillståndsärendena. Beträffande reservfonden – se avsnitt 21.3. Ändrade regler om dispens Vi har i avsnitt 10.3.6 föreslagit att kravet på att vissa större eko- nomiska föreningar ska utse en verkställande direktör ska avskaffas. Vi har också – i vårt delbetänkande (se SOU 2009:37 s. 212 f.) – föreslagit ett avskaffande av kravet på att bl.a. styrelseledamöter och verkställande direktör ska vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Därmed bortfaller också de dispensärenden hos som anknyter till dessa bestämmelser.