sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Genom dessa tjänster är det möjligt att söka uppgifter om sitt fordon (mina sidor), ställa av sitt fordon, ställa på sitt fordon, beställa registreringsskylt och få tillgång till sina skattebeslut och preliminära dygnsbelopp avseende trängselskatt. Övriga tjänster som tillhandahålls via Internet är bl.a. att köpa adressuppgifter eller fordonsdata, att ansöka om direktanmälan och direktåtkomst till vägtrafikregistret samt att ansöka om enskilt godkännande. Via körkortsportalen tillhandahålls flera tjänster. Bland annat är det möjligt för den enskilde att ansöka om körkortstillstånd, ansöka om handledarskap, boka kunskapsprov och körprov, beställa grundhandling för körkortstillverkning och förlustanmäla sitt körkort. För företag finns det e-tjänster, som kräver särskilt avtal om anslutning, för bl.a. gymnasieutbildning, riskutbildning och trafikskolor där bl.a. prov- och utbildningsuppgifter kan sökas och rapporteras in. Via yrkestrafikportalen tillhandahålls bl.a. följande tjänster. Det är möjligt att anmäla och avanmäla fordon i yrkesmässig trafik eller biluthyrning, anmäla byte av trafikansvarig eller ansvarig person i uthyrningsrörelse samt ansöka om tillstånd för internationella persontransporter eller godstransporter inom EU/EES. Det är även möjligt att se status på tillstånd och vilka fordon som finns anmälda. Tjänsterna kräver identifiering med hjälp av säkerhetskod eller e-legitimation. Via portalen kan man även ansöka om trafiktillstånd för gods-, taxi eller beställningstrafik med buss eller tillstånd till biluthyrning. Avslutningsvis kan nämnas att det även finns en möjlighet att hos Transportstyrelsen begära utdrag ur vägtrafikregistret. bestämmelser om detta finns i 4 kap. 6 – 10 b § FVTR. 4.9Övrigt elektroniskt informationsutbyte med vägtrafikregistret har , polismyndigheterna, , , trafikförsäkringsbolag, generalagenter och besiktningsorgan ett omfattande elektroniskt informations- utbyte med vägtrafikregistret. Detta informationsutbyte sker genom en direkt dataförbindelse mellan myndigheternas olika system, genom filöverföring, men även genom samkörning av register. Informationsutbytena grundas på överenskommelser mellan myndigheterna och Transportstyrelsen. Nedan följer exempel på samkörning mellan vägtrafikregistret och andra system. Med stöd av 2 kap. 3 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet har samkörning mellan vägtrafikregistret och Kronofogdens register etablerats. samkörs även med polisens system. är ett efterlysningssystem där svenska efterlysta fordon och efterlysta skyltar registreras. Det kan också finnas uppgifter om utländska fordon som är efterspanade av något skäl. Det skapas en on- linesignal in till vägtrafikregistret om ett fordon är efterlyst, vilket hindrar att ett ägarbyte genomförs. Om ett fordon är efterlyst och det registrerats vissa uppgifter på detta fordon rapporteras detta till polisen. Systemet ägs av , men förvaltas av Transportstyrelsen. Schengen informations system – SIS – är också ett system hos polisen, som Transportstyrelsen använder för att kontrollera om fordons registreringsskyltar eller registreringsbevis är efterlysta. Vidare sker samkörning med försäkringssystemet, som är ett system som används av försäkringsbolagen för att sätta en bilmärkeskod för det unika fordonet. Detta system ägs av försäkringsbranschen, men förvaltas av Transportstyrelsen. Enligt 4 kap. 12 § FVTR får uppgifter i vägtrafikregistret lämnas ut till en utländsk myndighet om utlämnandet följer av en interna- tionell överenskommelse som har tillträtt. I andra stycket samma lagrum anges att uppgifter från ett personregister hos en myndighet i något annat land får överföras endast i samband med ett ärende om ursprungskontroll, registrering av fordon, utbyte av utländskt körkort eller förarkort enligt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter samt vid kontroll enligt 3 kap. 15 § KKL. Enligt 20 kap. 10 § FVTR får Transportstyrelsen ingå en sådan överenskommelse som berör frågor om utbyte av information på elektronisk väg inom styrelsens kompetensområde. Transportstyrelsen bedriver ett omfattande arbete med internationell anknytning och det förekommer ett relativt stort internationellt utbyte av uppgifter. Den långsiktiga regel- utvecklingen och harmoniseringen inom registerhållningsområdet sker i huvudsak i internationella samverkansfora. Transport- styrelsen deltar i EReg, en europeisk samverkan mellan registreringsmyndigheter inom EU. ingår i tillsammans med , , , och . deltar i flera arbetsgrupper inom ramen för EReg-samarbetet och agerar ordförande inom flera av grupperna. Transportstyrelsen har agerat värdnation för det årliga nordiska registermötet. Det är ett flerdagarsmöte mellan de nordiska registreringsmyndigheterna för fordon och körkort där information om pågående utvecklingsarbete utväxlas. Samtliga nordiska länder deltog (se Transportstyrelsens årsredovisning 2009 s. 31 f.) Transportsstyrelsen har även bidragit med expertis i flera arbets- och expertgrupper: Kommissionens expertgrupp om implementering av en ny förordning om ett mätningssystem som berör genomsnittliga utsläpp av CO2 från nya personbilar som registreras i landet (). Rådets expertgrupp om implementering av Prümrådsbeslutet (samverkan med RPSoch ). Arbetet med att följa upp respektive medlemsstats hantering av beslutet om gränsöverskridande arbete i form av brotts- bekämpning (samverkan med ). Bilateralt samtal med kommissionen för att presentera det svenska systemet med att kontrollera indata i samband med registrering av fordon. (elektroniska väg- avgifter). Stockholmsgruppen rörande införande av den interoperabla tjänsten för elektroniska vägavgifter. Nedan följer en kort beskrivning av några internationella informationsutbyten. Mellan vägtrafikregistermyndigheterna i vissa av Europeiska unionens medlemsländer, däribland , förekommer ett automatiskt informationsutbyte genom den tekniska plattformen EUCARIS (and ). EUCARIS är ett samarbete baserat på ett avtal som ingicks av 15 medlemsstater . har ännu inte skrivit under avtalet, men deltar i informationsutbytet och utbyter genom detta vissa fordonsuppgifter. deltog bl.a. i det årliga beslutsmötet () och i en referensgrupp (User's Group). EUCARIS är ett kommunikationsnätverk och således inget självständigt register. Genom säker inloggning kan vägtrafik- registermyndigheterna i de stater som omfattas av samarbetet göra förfrågningar via nätverket. Via nätverket utbyts bl.a. uppgifter om fordon. EUCARIS kommer att användas som teknisk plattform för informationsutbytet genom Prümrådsbeslutet. NorType är ett samarbete mellan , , och för registrering av tekniska uppgifter om fordon. NorType- projektet startade efter diskussioner vid det nordiska registermötet. Transportstyrelsen har deltagit i styrelsemöte och användarkonferenser. Syftet är att åstadkomma en enhetlig registrering av europeiska helbilsgodkännanden och att distribuera tekniska data till de deltagande ländernas registreringsmyndigheter. Nortype innehåller samtliga EG-typgodkännanden för personbilar. Avsikten är att även lätta lastbilar och två- och trehjuliga motorfordon ska komma att omfattas. Databasen finns på . Länderna tar hem uppgifter från detta system och sedan är det upp till varje land att avgöra hur uppgifterna används och lagras. SweType är den svenska motsvarigheten till Nor-Type och sköts av Transportstyrelsen. Ur detta system kontrolleras vissa förut- bestämda uppgifter i samband med registrering av fordon och i samband med leverans av uppgifter till kommissionen avseende genomsnittliga CO2-utsläpp för alla nyregistrerade personbilar. Mellan vägtrafiktrafikregistermyndigheterna i vissa av EU:s medlemsländer, däribland , förekommer även ett automatiskt informationsutbyte genom den tekniska plattformen TACHOnet, som är ett verktyg för elektroniskt datautbyte mellan medlemsstaterna i fråga om utfärdande och kontroll av förarkort i färdskrivare. I krav 268a i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 sägs att medlemsstaterna ska ha ett elektronisk datautbyte för att se till så att varje förarkort för färdskrivare som de utfärdar är unikt. Enligt det kravet får medlemsstaternas behöriga myndigheter även utbyta data elektroniskt när de utför kontroller av förarkort på väg eller i företagens lokaler för att kontrollera kortens status och att de är unika. finns hos polisen i och är ett efterlysningssystem där uppgifter om stulna fordon kontrolleras. Kontrollen sker automatiskt via vägtrafikregistret. Transportstyrelsen levererar även uppgifter från vägtrafikregistret till detta system via RPS. initierade Europeiska kommissionen en förstudie med syfte att utveckla ett system för utbyte av körkortsinformation mellan länder i . Projektet och systemet fick namnet RESPER (RESeau PERmit de conduire). Syftet med systemet är att förhindra att en person kan inneha mer än ett giltigt körkort och ge körkortsmyndigheter möjlighet att kontrollera en persons körkortsinnehav respektive hinder för utfärdande av ett körkort. Möjlighet finns även att polisen kan komma att utnyttja systemet för att kontrollera att ett körkort är giltigt. Under arbetet har ett antal länder krävt att det ska utredas om informationssystemet EUCARIS kan användas i stället. En konsult har, på uppdrag av , genomfört en analys av den föreslagna arkitekturen för det framtida systemet för utbyte av körkortsinformation mellan länder i (RESPER). En utförlig rapport har lämnats och har inbjudit medlemsländerna att inkomma med synpunkter. har förklarat sitt stöd för utredningens rekommendation att använda det redan existerande systemet EUCARIS. eventuella vidare fortsättning har inte bestämts. 4.10.2Vissa EU-beslut och kommande lagstiftningsförslag Inom ramen för EU-samarbetet har förhandlats och antagits flera EU-rättsakter som berör behandling av personuppgifter och som ger ökade möjligheter för myndigheter i andra länder att utbyta sådana uppgifter inom sitt område. Rådets beslut /615/RIF av om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, (Prümrådsbeslutet), bygger på en konvention kallad Prümkonventionen, som ingicks mellan sju av EU:s medlemsstater. Prümrådsbeslutet innehåller bestämmelser som syftar till att fördjupa det gränsöverskridande samarbetet mellan de myndigheter inom EU som ansvarar för att förebygga och utreda brott. I huvudsak ska detta ske genom förenklade former för utbyte av DNA-profiler, fingeravtryck och uppgifter om fordon. Rådsbeslutet aktualiserar inte inrättande av några nya databaser, utan bygger på ett automatiserat utbyte av uppgifter som redan finns lagrade i medlemsstaternas befintliga databaser. Bestämmelserna om uppgiftsutbyte kompletteras med utförliga bestämmelser om data- skydd. Utöver bestämmelserna om informationsutbyte innehåller rådsbeslutet bestämmelser om frivilligt operativt samarbete. Regeringen har i prop. 2007/08:83 Godkännande av Prümråds- beslutet på ett övergripande plan övervägt vilka lagändringar som kan krävas. godkände utkastet till rådsbeslut (bet. 2007/08:JuU20, rskr. 2007/08:197). Beslutet har därefter antagits av rådet. En särskild utredare har bl.a. föreslagit ändringar i polisdatalagen (1998:612) och lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete (Ds 2009:8 Genomförandet av delar av Förslagen omfattar bara de delar av rådsbeslutet som är tvingande. Promemorian har remissbehandlats. I departementspromemorian föreslås att ändamålsbestämmelsen i LVTR utvidgas i syfte att andra stater ska kunna ges direktåtkomst till vissa uppgifter i vägtrafikregistret, för att förebygga och utreda brott, undersöka vissa överträdelser eller för att upprätthålla allmän säkerhet. En förutsättning är att uppgiftsinhämtandet sker i enlighet med en internationell överenskommelse som har godkänt. Uppgifterna får endast avse vem som är ett fordons ägare och innehavare samt uppgifter om själva fordonet. Genom sina nationella kontaktställen ska medlemsstaterna kunna göra automatiska sökningar i varandras register över fordonsuppgifter. Kontaktställena ska ha direkt tillgång till vissa uppgifter, om behandlingen sker för att förebygga och utreda brott, för undersökning av vissa överträdelser samt för att upprätthålla allmän säkerhet (artikel 12.1). De uppgifter som ska utbytas är uppgifter om vem som är ägare och innehavare av fordon samt uppgifter om fordonet. Rådsbeslutet får i denna del uppfattas så att angivna registeruppgifter omfattas i den utsträckning de förekommer i de nationella registren. Endast fordonets fullständiga chassinummer eller fullständiga registreringsnummer får användas för sökning i andra medlemsstaters register. Rådsbeslutet avses att genomföras i två steg. 2009/10 2009/10:177 Genomförande av delar av Prümrådsbeslutet lämnas förslag på hur det första steget ska regleras genom en ändring i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete. Ändringen innebär att skyldigheten för svenska myndigheter att iaktta användningsbegränsningar som en annan stat har ställt upp utvidgas, så att även uppgifter eller bevisning som har översänts i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet omfattas. ges svenska myndigheter i en ny bestämmelse möjlighet att i enskilda fall ställa upp villkor för användandet av uppgifter eller bevisning som lämnas till en annan stat eller en mellanfolklig organisation, om villkor krävs med hänsyn till enskilds rätt eller från allmän synpunkt. Ändringarna trädde i kraft (SFS 2010:378). Rådsbeslutet är i övrigt ännu inte genomfört i svensk rätt. En promemoria håller på att utarbetas inom med förslag till de lag- och förordningsändringar som krävs med anledning av antagandet av de tre EG-förordningarna i det s.k. vägtransportpaketet.9 Förordningarna innehåller bl.a. regler om informationsutbyte mellan EU:s medlemsstater. I förordningen om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik finns regler om att varje medlemsstat ska föra ett elektroniskt register över vägtransportföretag som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik. I förordningen om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg stärks möjligheterna till informations- utbyte mellan medlemsstaterna vad gäller transportföretagens överträdelser. Syftet med förslagen är att göra den inre marknaden för gods- och busstransporter mer effektiv genom att ytterligare harmonisera vägtransportmarknaden och förbättra transport- operatörernas efterlevnad av sociallagstiftning och säkerhetsregler. Reglerna ska, i huvudsak, tillämpas (regeringens skrivelse 2009/10:150 s. 207 om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen ). Gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser (Cross- border enforcement) En god uppföljning av trafikförseelser är en förutsättning för att kunna nå de uppsatta trafiksäkerhetsmålen. Ett problem är att många av de brott/förseelser som begås i en medlemsstat av personer som bor i en annan medlemsstat, inte följs upp. I det ursprungliga direktivförslaget (se faktapromemoria 2007/08:FPM114) som kom föreslogs 9 och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51 [Celex 32009R1071]), och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72 [Celex 32009R1072]) och och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss och om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 (omarbetning) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 88 [Celex 32009R1073]). införandet av ett elektroniskt informationssystem för att underlätta gränsöverskridande uppföljning av vissa trafikförseelser nämligen hastighetsöverträdelser, trafiknykterhetsbrott, bristande bältes- användning samt körning mot rött ljus. Förslaget bygger på ett förfarande för informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Den behöriga myndigheten i fordonets registreringsland ska efter begäran skicka information om ägaren till fordonet med vilket förseelsen begicks till den behöriga myndigheten i landet där förseelsen begicks. Myndigheten i landet där förseelsen begicks ska sedan skicka ett meddelande om betalning av böter till fordonsägaren. Vid behandlingen i rådet har den rättsliga grunden för förslaget diskuterats. En rad olika förslag till ändring av direktivet har diskuterats, för att bemöta kritiken av att förslagets rättsliga grund inte är utklarad. När det gäller informationsnätverk är det enligt mening viktigt att använda de möjligheter till informa- tionsutbyte som redan finns eller är under uppbyggnad. Det är också viktigt att de uppföljningssystem som byggs upp även kan användas av länder som, i likhet med , tillämpar föraransvar för de aktuella brotten (rsk. 2008/09:85 s. 182). Något direktiv är ännu inte antaget. 5Allmänna utgångspunkter för översynen av LVTR och FVTR Vi har fått i uppdrag att se över LVTR och FVTR för att föreslå mer ändamålsensliga regler. I vårt arbete ska vi bl.a. särskilt beakta de behov som Transportstyrelsen har av att behandla uppgifter och personuppgifter i ett trafikregister eller en trafikdatabas. Vi ska enligt direktiven (dir. 2008:53) även beakta bl.a. utformningen av annan lagstiftning som gäller register och databaser, i syfte att förenkla och tydliggöra tillämpning och användning genom konsekvent lagstiftning, samt skyddet för den enskildes personliga integritet. Vi har tolkat direktiven så att vi, med beaktande av Transport- styrelsens behov och skyddet för den enskildes personliga integritet, har frihet att utforma lagstiftningen på ett ändamåls- enligt sätt, med hänsyn till utformningen av annan lagstiftning som gäller register och databaser. I detta avsnitt redovisar vi de allmänna utgångspunkter som är av betydelse för samtliga av våra förslag. 5.2Vägtrafikregistret – en viktig samhällsresurs förs av Transportstyrelsen för att tillgodose de behov av kontroll, identifiering och information som finns i fråga om förarbehörigheter, fordon, fordonsägare och vissa andra särskilt utpekade personkategorier. utgör ett samlat trafikadministrativt system som fungerar som en samhälls- resurs för hela vägtrafiksektorn, och har karaktären av ett riksomfattande informationssystem. Som exempel på den stora användningen av registret kan nämnas att det görs ungefär Allmänna utgångspunkter för översynen av LVTR och FVTR 370 miljoner transaktioner mot vägtrafikregistret, det skickades ut drygt 42 miljoner blanketter och det utfördes mer än 60 miljoner ärenden via självservice. Innehållet i registret utnyttjas, förutom av Transportstyrelsen, av en mängd externa användare, såväl för olika typer av trafiksäkerhetsinsatser som för andra ändamål inom förvaltning och näringsliv. Ett stort antal enskilda, företag och offentliga organ är i sin verksamhet beroende av att komma åt uppgifter i vägtrafikregistret. Här kan särskilt nämnas att det finns cirka 4 800 användare som har direktåtkomst till uppgifter i vägtrafikregistret. är således en viktig samhällsresurs. Det är därför angeläget att våra förslag medför att samhällets behov av information kan tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt med samtidig respekt för enskildas integritet. 5.3Behovet av datorstöd för en effektiv verksamhet och ett effektivt informationsutbyte är modern informationsteknik en naturlig del i myndigheternas arbete. Denna utveckling har varit ett led i effektiviseringen av verksamheterna och det finns inte någon anledning att anta annat än att behovet av datorstöd kommer fortsätta att öka. En väl utnyttjad informationsteknik är av stor betydelse för att myndigheterna ska kunna bedriva sin verksamhet på ett effektivt och rättssäkert sätt. måste informations- hanteringen ske med respekt för enskildas integritet. utförs praktiskt taget allt arbete inom Transport- styrelsen med hjälp av sådan teknik. Den snabba utvecklingen av datoriseringen visar att den lagstiftning som reglerar användningen av datorstöd måste vara teknikoberoende och flexibel för att inte hindra den effektivisering av verksamheten som kontinuerligt pågår. En utvecklad och samordnad användning av IT-stöd är nödvändig för att möta allmänhetens krav och förväntningar på en myndighets verksamhet. Det är näst intill omöjligt för lagstiftaren att hålla jämn takt med den tekniska utvecklingen inom datorområdet. En av våra målsättningar är därför att skapa en teknikoberoende lagstiftning, som tar sikte på principiellt viktiga frågor och som så långt som möjligt undviker detaljreglering. Lagstiftningen ska inte vara Allmänna utgångspunkter för översynen av LVTR och FVTR beroende av att vissa tekniska lösningar används, utan ska tillåta användningen av ny teknik. Den ska inte heller förhindra eller försvåra en effektivisering av verksamheten, om det inte är nödvändigt av integritetsskäl. Likaså ska den vara flexibel så till vida att den i möjligaste mån ska vara oberoende av nya faktiska, organisatoriska eller rättsliga förutsättningar som ständigt påverkar Transportstyrelsens verksamhet. Ett framgångsrikt arbete för myndigheter och enskilda aktörer förutsätter ett effektivt informationsutbyte. Den tekniska utvecklingen har t.ex. inneburit att allmänheten har vant sig vid helt andra vägar för informationsöverföring än för bara . Enskilda använder i allt större utsträckning elektroniska informationsvägar i sina kontakter med myndigheter. E- delegationens handlingsplan medför att e-tjänster ska kunna utvecklas (se avsnitt 2.5.2). Transportstyrelsen är en av flera myndigheter som bedriver ett omfattande utvecklingsarbete. E- tjänster innebär stora fördelar för effektiviteten och är kostnads- besparande för myndigheter, enskilda och företag. Vi anser att de möjligheter till ökat elektroniskt informations- utbyte som dagens teknik medger i ökad utsträckning bör tas till vara. Det är därför viktigt att lagstiftningen ger förutsättningar för ett förbättrat informationsutbyte. 5.4Skyddet för den personliga integriteten De grundläggande bestämmelserna till skydd för den personliga integriteten finns i regeringsformen. Vi har närmare redogjort för de bestämmelser som finns i kapitel 3. Vissa faktorer är särskilt viktiga att ta hänsyn till när det gäller att bedöma integritets- känsligheten vid automatiserad behandling av personuppgifter. Det gäller bl.a. arten av personuppgifter som samlas in, varför detta görs, hur och av vem uppgifterna används samt mängden av uppgifter som samlas på ett och samma ställe eller som på något annat sätt är tillgängliga för bearbetningar och sammanställningar. Enligt vår mening utgör stora informationsmängder, som är samlade så att uppgifter är sökbara på elektronisk väg och som används vid myndighetsutövning, en påtaglig risk för att enskilda personer ska utsättas för icke acceptabla intrång i den personliga sfären. Transportstyrelsens användning av datorer i sin verksamhet kan alltså i sig utgöra ett hot mot den personliga integriteten. Allmänna utgångspunkter för översynen av LVTR och FVTR måste beaktas vid utformningen av lagstiftningen inom området. De fördelar som finns med ett förbättrat informationsutbyte både inom och utom gränser ska ställas mot att ett ökat informationsflöde av uppgifter kan skapa större risker för intrång i den personliga integriteten. Även utbyte av förhållandevis harmlösa uppgifter kan, om de skapar en totalbild av en enskild persons förhållanden, riskera att leda till intrång i den personliga integriteten. Vi kommer att behandla de olika integritetsaspekterna efter hand som vi redovisar vår inställning i de olika sakfrågorna.