sou · GZB345 · 2011-05-18 00:00:00 — Förundersökning - objektivitet, beslag, dokumentation m.m. – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda hur förundersökningarnas kvalitet bäst kan säkerställas och överväga hur förfarandet i samband med ansökan om resning i brottmål bör vara utformat. förordnades hovrättslagmannen som särskild utredare. Som experter att biträda utredningen förordnades överåklagaren , advokaten , f.d. lagmannen , polisintendenten , chefsåklagaren , numera kanslirådet samt professorn . Som experter förordnades vidare överåklagaren , rättssakkunniga och kammaråklagaren , kriminalinspektören , verksjuristen samt ämnes- rådet . entledigades , , och . Som sekreterare anställdes kammaråklagaren samt hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet (Ju 2009:07). överlämnades delbetänkandet Resnings- förfarandet i brottmål – återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (SOU 2009:98). Härmed överlämnas utredningens slutbetänkande Förunder- sökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. (SOU 2011:45). Till betänkandet har fogats två särskilda yttranden. Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i ....................... Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .................... 3Förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff 5Förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott...................................................... Förslag till förordning om ändring i förundersöknings- kungörelsen (1947:948)........................................................... 7Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndanspråk Utredningens uppdrag och arbete ................................ Metoder för kvalitetssäkring av brottsutredningar ........... Allmänt om ledning av förundersökning................................ Allmänt om kvalitet och kvalitetsarbete................................. Polisväsendets organisation i korthet ..................................... Polisens nationella utredningskoncept (PNU) m.m. ............ organisation i korthet......................... 2.6Allmänt om arbete med kvalitetsuppföljning m.m. inom kvalitetsutveckling och kvalitetsuppföljning............... 2.7 Något om lagföring och genomströmningstider ................... 2.8Särskilt om åtgärder för återkoppling och Återkoppling m.m. inom polisen................................. Återkoppling mellan åklagare och polis ...................... Samverkan genom möten, m.m.................................... Kort om organisationen................................................ Åtgärder för kvalitetssäkring av 2.10.1 Kort om organisationen................................................ 2.10.2 Åtgärder för kvalitetssäkring av Överväganden och förslag angående metoder för Slutsatser och förslag ............................................................... 3.3.2 Generella utredningsdirektiv, handböcker och Objektivitetskravet vid utredning av brott ...................... Allmänt om objektivitetsprincipen......................................... 4.2Närmare om objektivitetsprincipens innebörd och Överväganden och förslag angående Objektivitetsprincipen före förundersökningen.................. Objektivitetsprincipen under förundersökningen............... Objektivitetsprincipen under brottmålsrättegången........... Författningsreglering av objektivitetsprincipen .................. 5.6.1 En reglering av objektivitetsprincipen före 5.6.2 Bör nuvarande reglering om objektivitet under förundersökningen ändras?........................................ 5.6.3 En reglering av objektivitetsprincipen under 6.1.1 Åklagarens särskilda befogenheter under 6.2Åklagares rätt att begära biträde av polismyndigheten 6.3Åklagarens allmänna befogenheter att styra det polisiära arbetet under förundersökningen.......................................... 6.4Närmare om slutsatser i fråga om ansvar m.m. ............................................................. 6.5 Frågan om skilda organisationer ........................................... 6.6Något om den tidigare s.k. anvisningsrätten och det 6.7Ansvarsfördelningen när flera åklagare handlägger 6.7.2 I vilka fall kan åklagarförstärkning aktualiseras? 6.7.3 Flera åklagare med ansvar för samma förundersökning när en fråga om resning åklagarförstärkning och arbetsfördelning ................. 6.7.5 syn på åklagarförstärkning Överväganden och förslag angående 7.2Förundersökningsbegreppet och innebörden av 7.3Omfattningen av förundersökningsledarens formella Bör förundersökningsledarens ansvar regleras Särskilt om åklagarens ansvar som 7.4Ansvarsfördelningen när flera åklagare handlägger Utformningen av ansvarsbestämmelsen m.m. ..................... 7.5.2 Ansvar m.m. när flera åklagare arbetar tillsammans i en förundersökning ............................. Inspelning av förhör under förundersökningen ............. Dokumentation av förhör ..................................................... Inspelning av förhör i några andra länder............................. Bevarande av dokumentation ................................................ 8.4.3 Särskilt om bevarande av dokumentation av Förhör i domstol.................................................................... En modernare rättegång............................................. 8.5.2 Sekretess för bildupptagningar av domstolsförhör .. Överväganden och förslag angående inspelning av förhör under förundersökningen ................................. Inspelning av förhör under förundersökningen................... Fördelar med inspelning............................................. Nackdelar med inspelning .......................................... 9.2.4 Författningsreglering av inspelning av 9.2.5 Utgångspunkter för utformningen av regleringen.... 9.2.6 Närmare om utformningen av regleringen................ 9.2.7 Utskrifter av förhör som dokumenterats genom 9.3 Bevarande av inspelningar av förundersökningsförhör........ 9.3.2 Om behovet av reglering och hur denna bör 9.4Sekretess för bilduppgiften i ljud- och bildupptagningar 9.4.2 Sekretessbestämmelser av betydelse för ljud- och bildupptagningar från förundersökningsförhör........ 9.4.3 Rätten att få en kopia av en allmän handling............. 9.4.4 Intresset av insyn kontra behovet av sekretess ......... Dokumentation och bevarande av sidomaterial............. Dokumentation av sidomaterialet......................................... Bevarande av sidomaterialet................................................... Överväganden och förslag angående dokumentation och bevarande av sidomaterial ................................... Dokumentation av sidomaterial ............................................ 11.2.1 Finns det behov av särskilda regler om dokumentation av sidomaterial? 11.2.2 Utformningen av regleringen..................................... Bevarande av sidomaterial...................................................... Allmänt om beslag.................................................................. Närmare om ändamålen med beslag ..................................... Kopiering av beslagtagen egendom....................................... 12.3.2 utredningars förslag angående kopiering 12.3.3 Särskilt om kopiering av information i 12.3.4 Fördelar och nackdelar med kopiering...................... 12.4.1 Allmänt om beslagsförbudsreglerna i 27 kap. 2 § 12.4.2 Närmare om beslagsförbudsreglernas tillämpning på datalagrad information .......................................... 12.4.3 Genomsökning av beslagtagna datorer m.m............. Dokumentation av beslag...................................................... Upphävande av beslag............................................................ 12.6.2 Upphävande vid friande dom m.m. ........................... Överväganden och förslag angående beslagsfrågor ....... Omfattande beslag av skriftliga handlingar.......................... Bevarande av bevismaterial.................................................... 13.3.1 Fortsatt bevisbeslag i avvaktan på 13.3.2 Fortsatt bevisbeslag efter lagakraftvunnen dom och nedlagd förundersökning .................................... 13.3.3 Bevismaterial som inte ska tas i beslag ...................... Kopiering av beslagtaget material ......................................... 13.4.2 Bör kopiering av beslag regleras?............................... 13.4.3 Förutsättningar för kopiering.................................... 13.4.4 Särskilt om kopiering av datalagrad information...... 13.4.5 Frågan om domstolsprövning.................................... 13.4.6 Hanteringen av kopior efter avslutad utredning ...... Beslagsförbudets tillämpning i IT-miljö ............................... 13.5.2 Bör reglerna om beslagsförbud uttryckligen omfatta även elektroniska upptagningar?.................. 13.5.3 Särskilda regler för genomsökning m.m. av digitala informationsbärare som tagits i beslag ......... Ersättning för egendom som skadats i samband med Ersättning vid frihetsberövanden och andra Överväganden och förslag ..................................................... Tillfälligt omhändertagande av egendom för att en brottsutredning inte ska försvåras............................... JO 2005/06 s. 84..................................................................... Bestämmelserna i polislagen om tillfälligt omhändertagande av egendom för att förhindra 15.4.2 Bör polisen ges möjlighet att tillfälligt omhänderta egendom för att en brottsutredning inte ska försvåras? 15.4.4 Närmare om bestämmelsens utformning och 15.4.6 Möjlighet att tillfälligt omhänderta egendom och kroppsvisitera även om en förundersökning inte 15.4.7 Närmare bestämmelser om 15.4.8 Befogenhet för tjänstemän vid andra brottsutredande myndigheter att omhänderta Begränsningar av rörelsefriheten vid kroppsvisitation Kvarhållande i samband med kroppsvisitation..................... Medföljande och medtagande till kroppsvisitation eller 16.5.1 Kvarhållande i syfte att genomföra en beslutad 16.5.2 Kvarhållande i avvaktan på myndighetsbeslut om kroppsvisitation eller kroppsbesiktning.................... 16.5.3 Medföljande och medtagande till kroppsvisitation 16.5.4 Befogenheter för tjänstemän vid och 16.5.5 Begränsningar av rörelsefriheten vid kroppsvisitation och kroppsbesiktning av barn som misstänks för brott................. Ikraftträdande och konsekvensbeskrivning .................. Förslaget till lag om ändring i .................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling................................................................ 18.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott .................................................... 18.6 Förslaget till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948)............................ 18.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk har haft i uppdrag att utreda dels hur förundersökningarnas kvalitet bäst kan säkerställas, dels hur förfarandet i samband med ansökan om resning i brottmål kan för- bättras. Sistnämnda frågeställning har behandlats i delbetänkandet Resningsförfarandet i brottmål – återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (SOU 2009:98). I detta slutbetänkande redovisas återstoden av uppdraget. De frågor som tas upp i slutbetänkandet avser bl.a. tillämpning- en av objektivitetskravet, innebörden av förundersökningsledar- ansvaret, de brottsutredande myndigheternas metoder för kvalitetssäkring, dokumentation och bevarande av sidomaterial, inspelning av förundersökningsförhör, beslag som görs i bevissyfte samt beslag i IT-miljö. Dessutom tar utredningen i betänkandet upp behovet av kompletterande lagstiftning för att stärka den enskildes rättssäkerhet i vissa speciella avseenden. Frågorna som behandlas är om det bör införas en lagreglerad rätt till ersättning för egendom som skadats i samband med teknisk undersökning, om polisen bör ges möjlighet att tillfälligt omhänderta egendom för att en brottsutredning inte ska försvåras samt om det bör införas uttryckligt lagstöd för vissa begränsningar av rörelsefriheten vid kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Med kvalitetsarbete och kvalitetssäkring avses verksamhet som syftar till att tillförsäkra att en vara eller tjänst uppfyller de krav och önskemål som brukare och andra intressenter har på varan eller tjänsten. Inom de brottsutredande myndigheterna vidtas många åtgärder som i ett vidare perspektiv har ett sådant syfte. Utredningens uppdrag har dock varit inriktat på de metoder som de brottsutredande myndigheterna tillämpar för kvalitetssäkring av förundersökningar. Inom vissa polismyndigheter har för detta ändamål bl.a. använts en rutin som inneburit att åklagaren på en pappersblankett lämnat synpunkter på förundersökningen till polisen. Detta system har visat sig fungera mindre väl, särskilt vid större polismyndigheter. Det har inte heller funnits någon nationell modell för återkoppling eller annan kvalitetssäkring, vilket gör att det förekommer variationer och brister i hur man lokalt arbetar med frågan. pågår dock ett arbete inom med att i vissa typer av ärenden skapa en datoriserad återkopplingsrutin. Utredningen föreslår att det uppdras åt , och att utarbeta riktlinjer för kvalitetsarbetet. Det är utredningens uppfattning att enhetliga rutiner skulle skapa väsentligt bättre möjligheter till uppföljning, analys och åtgärder på central nivå. Objektivitetsprincipen, som ytterst syftar till att säkerställa att en oskyldig person inte ska kunna dömas för brott, kommer till uttryck i 23 kap. 4 § första stycket (RB). Enligt bestämmelsen ska vid en förundersökning inte bara de om- ständigheter som talar emot den misstänkte, utan även de som är gynnsamma för honom eller henne beaktas. Vidare ska bevis som är till den misstänktes förmån tas tillvara. Även om bestämmelsen enligt sin ordalydelse endast är tillämplig på brottsutredande verksamhet under förundersök- ningen, anses objektivitetskravet gälla såväl före förundersökningen som efter att denna har avslutats. Beträffande skedet före förundersökningen är det utredningens uppfattning att objektivitetskravet gäller i all brottsutredande verksamhet och att den omfattar alla som deltar i verksamheten. Med brottsutredande verksamhet avses här även åtgärder som syftar till att upptäcka brott, t.ex. allmän brottsspaning. Enligt utredningens mening handlar objektivitetskravet före förundersök- ningen främst om att vara öppen för och undersöka alla rimliga hypoteser. Av kravet på objektivitet under förundersökningen följer att utredaren är skyldig att utreda alternativa hypoteser som framstår som rimliga även om den misstänkte själv inte fört fram något annat händelseförlopp samt även om denne erkänt brottet. Vid bedömningen av om en hypotes ter sig rimlig och därför bör utredas närmare, har det betydelse vilken bevisning som finns för utredningens huvudspår. Om bevisningen för huvudspåret är stark torde andra händelseförlopp framstå som mindre rimliga. Att den misstänkte biträds av en försvarare påverkar inte i sig utredarens skyldighet att under förundersökningen efterforska och säkerställa även sådant material som talar till den misstänktes förmån. I praktiken kan dock det förhållandet att en försvarare finns och fullgör sin uppgift på ett bra sätt medföra att utredaren får hjälp av försvararen att uppfylla objektivitetskravet. Det grund- läggande ansvaret för att objektivitetskravet iakttas ligger dock kvar på utredaren. Objektivitetskravet fortsätter att gälla för åklagaren även i skedet efter förundersökningen. Detta hänger samman med att åklagarens grundläggande uppgift är att verka för en materiellt riktig dom. När förundersökningen är klar ligger en av tyngdpunkterna i det objektivitetskrav som vilar på åklagaren i övervägandena om åtal ska väckas eller inte. När åklagaren på objektiva grunder bestämt sig för att väcka åtal, ligger det i sakens natur att den bevisning som åklagaren åberopar är inriktad på att styrka åtalet. Det ankommer i första hand på den tilltalade och dennes försvarare att åberopa bevisning som talar till förmån för den tilltalade. Sedan åtal väckts ligger tyngdpunkten i objektivitetskravet i att åklagaren under den fortsatta brottmålsprocessen måste vara observant på om det kommer fram något nytt som kan tala till den tilltalades förmån och, om så sker, utreda det vidare. Att domstolen engageras i processen i och med att åtal väcks påverkar inte åklagarens objektivitetsplikt. Inte heller medför den omständigheten att den tilltalade har försvarare att det objektivitetskrav som vilar på åklagaren minskar. På motsvarande sätt som angetts beträffande förundersökningsskedet kan dock förekomsten av försvarare i praktiken underlätta för åklagaren att uppfylla objektivitetskravet. Denne kan då i större utsträckning rikta in sig på att styrka åtalet. Utredningen föreslår att regleringen om objektivitet ska kompletteras med dels en bestämmelse om att objektivitets- principen gäller i brottsutredande verksamhet som sker före för- undersökningen, dels en bestämmelse om att åklagaren är skyldig att vara objektiv även sedan åtal väckts. Undersökningsledaren är enligt 1 a § andra stycket förunder- sökningskungörelsen (1947:948) (FUK) ansvarig för förunder- sökningen i dess helhet. Den närmare innebörden av helhetsansvaret har varit något oklar. Utredningens uppfattning är att förundersökningsledarens ansvar bör förstås som en över- gripande principiell riktlinje för brottsutredningens bedrivande, som i första hand tar sikte på ledningen av arbetet, dvs. att det ankommer på förundersökningsledaren att svara för att utredningen hanteras i ett sammanhang, som en helhet. Detta är ett utflöde av principen om det odelbara förundersökningsledarskapet. Utredningen har också kommit fram till att helhetsansvaret inte kan anses omfatta åtgärder som andra befattningshavare vidtar med stöd av sin egen behörighet inom ramen för en brottsutredning. Vidare anser utredningen att förundersökningsledarens ansvar för olika åtgärder som vidtas i en förundersökning inte lämpar sig för en mer detaljerad författningsreglering. Det är t.ex. svårt att förutse alla situationer som kan uppkomma och som i sin tur kan aktualisera frågor kring roll- och ansvarsfördelning. Effekten av en alltför detaljerad reglering skulle kunna bli att vissa sådana situationer hamnar mellan stolarna. Regleringsfrågan är också beroende av hur helhetsansvaret ska uppfattas. Om ansvarsbestäm- melsen är avsedd att utgöra en generell utgångspunkt, härledd från principen om det odelbara förundersökningsledarskapet på det sätt som utredningen anser, minskar intresset och behovet av att i författning mer precist beskriva dess innebörd. En annan aspekt av ansvarsfrågan som utredningen behandlar är vad som ska gälla när flera åklagare arbetar tillsammans i en och samma förundersökning. Principen om det odelbara för- undersökningsledarskapet hindrar inte ett sådant arbetssätt. Det kan bl.a. innebära att åklagaren vid tillfälligt förhinder överlämnar ledarskapet till en annan åklagare. Ersättaren blir då att anse som förundersökningsledare och därmed ansvarig för de åtgärder som han eller hon vidtar. För dessa situationer krävs ingen särskild författningsreglering enligt utredningens mening. flera åklagare – inom ramen för samma förundersökning – fattar beslut om t.ex. tvångsmedel innebär detta ett av- steg från det odelbara förundersökningsledarskapet. I vissa speciella situationer, t.ex. vid s.k. massgripanden eller större polisiära tillslag, är det enligt utredningen av rättssäkerhetsskäl nödvändigt att ett sådant avsteg tillåts. Exempelvis måste ett gripande, om det inte är uppenbart att det inte finns skäl för ett fortsatt frihetsberövande, skyndsamt prövas av åklagare, vilket kan bli ogörligt för en ensam åklagare om ett mycket stort antal personer gripits . Utredningen föreslår att det ska krävas synnerliga skäl för att flera åklagare tillfälligt ska få dela på förundersökningsledarskapet. Var och en ansvarar då för sina egna beslut. Reglering angående inspelning av förundersökningsförhör Det finns inte någon bestämmelse som reglerar inspelning av förundersökningsförhör. Utredningen anser att det bl.a. av rätts- säkerhetsskäl bör finnas uttryckligt lagstöd för att dokumentera ett förhör genom inspelning och föreslår därför att det införs en lagbestämmelse som anger att förhör får dokumenteras genom en ljud- eller bildupptagning. Att dokumentera förhör genom inspelning medför enligt utredningen stora fördelar med avseende på dels de brottsutred- ande myndigheternas effektivitet, dels de enskildas rättssäkerhet. Utredningens uppfattning är därför att förundersökningsförhör bör spelas in i större utsträckning än som sker . Med hänsyn till de nackdelar som följer med en långtgående skyldighet att spela in förhör, bl.a. i form av ökade kostnader och praktiska svårigheter, bedömer dock utredningen att det inte bör vara obligatoriskt med inspelning. Utredningen föreslår i stället en lagreglering som innebär att det i varje enskilt fall ska göras en bedömning utifrån särskilt angivna kriterier om det är motiverat att spela in förhöret. Om förhöret ska spelas in med enbart ljud eller med både ljud och bild ska också avgöras från fall till fall. De omständigheter som främst ska beaktas och som därför nämns i den föreslagna bestämmelsen är om det finns en påtaglig risk för att den hörde återtar sina uppgifter i senare förhör samt brottets svårhet, utsagans betydelse och den hördes personliga förhållanden. Om det finns hinder att göra en inspelning, t.ex. på grund av förhållandena på platsen eller tekniska problem, ska inspelning kunna underlåtas även i fall då de särskilt angivna kriterierna är uppfyllda. Utredningen föreslår att och Åklagarmyndig- heten ges i uppdrag att gemensamt utarbeta och meddela allmänna råd som närmare anger i vilka fall förhör bör spelas in. Utskrifter av förundersökningsförhör som dokumenterats genom inspelning Bestämmelserna om redovisning av förhör i 23 kap. 21 § andra stycket RB och 22 § FUK ska tillämpas också på förhör som spelats in. Det innebär t.ex. att om ett inspelat förhör är av betydelse för utredningen ska det skrivas ut i sin helhet eller i sammanfattning, beroende på vad som framstår som lämpligt. När det gäller fullständiga utskrifter av inspelade förhör föreslår utredningen att 23 kap. 21 § RB kompletteras med en bestämmelse som undantar dessa från kravet på granskning av den hörde. Sådana fullständiga utskrifter kommer därmed alltid att kunna göras efter att förhöret avslutats. Bevarande av inspelningar av förundersökningsförhör Enligt utredningen bör bevarandereglerna för inspelningar av förundersökningsförhör göras tydligare och enklare att tillämpa. Utredningen föreslår en lagbestämmelse om att ljudupp- tagningar och ljud- och bildupptagningar av förundersöknings- förhör ska arkiveras och gallras i enlighet med arkivlagens bestämmelser.