sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Ett sådant elektroniskt informationsutbyte går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Informationsutbytet bör kunna genomföras under förutsättning att interna regler begränsar behörigheten att ta del av uppgifterna, att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt och att uppgifterna får ett tillräckligt sekretesskydd hos . Informationsutbytet bör bygga på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet Bedömning: Ett utökat elektroniskt informationsutbyte bör bygga på sekretessbrytande bestämmelser om uppgifts- skyldighet. De uppgifter som det utökade informationsutbytet gäller omfattas av sekretess hos enligt 27 kap. 1 § OSL. Det krävs därför bestämmelser om uppgiftsskyldighet för att uppgifterna ska kunna lämnas ut till Arbetsförmedlingen genom ett elektroniskt informationsutbyte. Sådana sekretessbrytande bestämmelser tillåter ett utlämnande av uppgifter i den utsträckning de behövs för vissa angivna åtgärder. Utredningens bedömning är dock att dessa bestämmelser inte är lämpliga att ligga till grund för en direkt- åtkomst eftersom en direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten får åtkomst även till uppgifter om personer som inte är föremål för någon av de angivna åtgärderna. Det innebär alltså att ett sekretessgenombrott som ska ligga till grund för en direkt- åtkomst måste täcka alla uppgifter av det slag som direktåtkomsten avser, oavsett om uppgifterna behövs för en specifik handläggningsåtgärd hos den mottagande myndigheten eller inte. Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter Förslag: Arbetsförmedlingen bör medges direktåtkomst till kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen. En ny bestämmelse om detta införs i 2 kap. 8 d § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Hur avvägningen ska gå till när det gäller att avgöra om uppgifter ska göras tillgängliga genom direktåtkomst eller inte framgår av kapitel 6. Vid bedömningen av om Arbetsförmedlingen ska ges direktåt- komst måste beaktas att behovet av de aktuella uppgifterna är en följd av de regler som gäller om etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. För att de vinster i form av effektivisering vid handläggning och bättre service till den enskilde ska uppnås talar det mesta för att Arbetsförmedlingen ska ges direktåtkomst till månadsuppgifterna. Detta förutsätter dock, vilket framgår av kapitel 6, att informationsutbytet bygger på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Den behandling av personuppgifter i elektronisk form som utbytet innebär måste vidare regleras i en författning. De registrerade ska bli tydligt informerade om att de uppgifter som de lämnar till Arbetsförmedlingen i samband med ansökan om dagersättning kommer att kontrolleras mot elektroniskt lagrade uppgifter hos och de ska få del av de inhämtade uppgifterna innan ärendet avgörs. Ett tillräckligt sekretesskydd måste dessutom finnas för uppgifterna hos Arbetsförmedlingen. Utformningen av reglerna om uppgiftsskyldighet Förslag: En ny bestämmelse införs i 8 d § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet om att uppgift ska lämnas ut till Arbetsförmedlingen från beskattningsdatabasen för beräkning eller kontroll av etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Av andra stycket framgår att kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen ska Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter I tredje stycket regleras att Arbetsförmedlingen vid direktåtkomst har rätt att ta del av uppgifter som avses i 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 § 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:00). För att uppgifterna ska kunna lämnas ut till Arbetsförmedlingen krävs en ny bestämmelse om uppgiftsskyldighet i skattedatabas- förordningen. 2010/11:78, Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering, s. 21 framgår att i bestämmelser om uppgiftsskyldighet som tar sikte på direktåtkomst bör tas in två olika typer av sekretssbrytande bestämmelser beroende på formen för utlämnande av uppgifter, dels en sekretessbrytande bestäm- melse som tar sikte på uppgiftslämnande i enskilda fall och som kan användas vid utlämnande av uppgifter t.ex. via telefon eller mejl, dels en vidare sekretessbrytande bestämmelse som bara gäller vid direktåtkomst, se vidare avsnitt 6.5.5. Utredningen har i enlighet med regeringens uttalande i nämnda proposition lagt till ett tredje stycke i 8 d § som bara gäller vid direktåtkomst. Utredningen förutsätter att Arbetsförmedlingen i sin arbetsordning eller motsvarande dokument anger vilka personer som för vilka syften har behörighet att få ta del av de aktuella uppgifterna. Bestämmelserna om behandling av uppgifter i respektive myndighets verksamhet Bedömning: Lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten medger den behandling som informationsutbytet innebär. Enligt 1 kap. 5 § 3 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet får uppgifter behandlas i beskattningsverksamhet för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd. Den nu aktuella behandlingen av uppgifter avser ett sådant ändamål som anges i bestämmelsen. Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter SOU 2011:40 behandling av uppgifter som uppgiftsutlämnandet innebär för är därmed tillåten. Av 1 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten framgår att lagen tillämpas vid behandling av personuppgifter i ärenden om ersättning enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Bestämmelsen medger att de nu aktuella uppgifterna behandlas i automatiserade register hos Arbetsförmedlingen. Av 4 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten följer att Arbetsförmedlingen får behandla person- uppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bara om det behövs för handläggning av ärenden. Det framgår vidare av 11 § att åtkomst till personuppgifter ska vara förbehållen de personal- kategorier inom Arbetsförmedlingen som på grund av sina arbets- uppgifter behöver ha tillgång till uppgifterna. Av 20 b § förordningen (2001:623) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten följer att behörighet till personuppgifter ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Vidare följer av 20 d § i samma förordning att, utöver vad som sägs i 11 § OSL, ska åtkomst till personuppgifter i system där det är tekniskt möjligt begränsas till personer som behöver tillgång till uppgifterna för att fullgöra sina arbetsuppgifter i den utsträckning det bedöms nödvändigt med hänsyn till känsligheten hos de uppgifter som ska behandlas. I det system där etableringsersättning behandlas kan sådan teknisk begränsning göras. Som framgår av avsnitt 6.3.7 gäller enligt 28 kap. 12 a § OSL sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men, dvs. en presumtion för sekretess. Hos gäller enligt 27 kap. 1 § OSL sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare i verksamhet Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, s.k. databas- sekretess. Eftersom sekretessen är absolut kommer sekretess att gälla för sådana uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som bara är tekniskt tillgängliga hos . När en uppgift i beskattningsdatabasen dras ut på papper eller på annat sätt används i Arbetsförmedlingens verksamhet upphör dock databassekretess att vara tillämplig på uppgiften hos Arbetsförmedlingen(se vidare prop. 2010/11:78 s. 23 f.). För de uppgifter som Arbetsförmedlingen får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen överförs vidare skattesekretessen enligt 27 kap. 1 § OSL till Arbetsförmedlingen enligt den särskilda över- föringsbestämmelsen i 11 kap. 4 § OSL, se avsnitt 6.2.7. Den överförda sekretessen ska dock inte tillämpas hos Arbetsförmed- lingen i den utsträckning det finns en primär sekretessbestämmelse som skyddar samma intresse och som är tillämplig på uppgiften hos Arbetsförmedlingen, 11 kap. 8 § OSL, se avsnitt 6.3.11. Detta innebär alltså att den svagare sekretessen hos enligt 28 kap. 12 a § OSL kommer att gälla för de uppgifter som Arbetsförmedlingen får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen när de används i Arbetsförmedlingens ärendehandläggning. I de fall uppgifter som Arbetsförmedlingen har direktåtkomst till förekommer i sammanhang där de inte täcks av någon primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos Arbetsförmedlingen gäller i stället den stränga skattesekretessen för uppgifterna. Motsvarande gäller, som framgår ovan, för upp- gifter som är tillgängliga för Arbetsförmedlingen genom direkt- åtkomst men som inte har tagits ut ur beskattningsdatabasen. Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter I vissa fall bör sekretesskyddet hos Arbetsförmedlingen stärkas Förslag: Ett tillägg införs i 27 kap. 1 § 7 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att den sekretess som gäller hos för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare enligt lagen (2010:197) om etableringsstöd för vissa nyanlända invandrare även ska gälla hos Arbetsförmedlingen. Frågan är då om det finns ett behov av ett starkare sekretesskydd för de aktuella uppgifterna när de används i Arbetsförmedlingens ärendehandläggning. Behovet av och styrkan i en sekretess kan inte bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23). Vid bedömningen av om sekretesskyddet ska stärkas måste en avvägning göras mellan det förhållandet att månadsuppgifterna enligt lag ska lämnas av arbetsgivare till och bl.a. av det skälet är att anse som tämligen känsliga och insynsintresset i Arbetsförmedlingens verksamhet. Vid denna avvägning finner utredningen att intresset av att skydda uppgifterna väger tyngre än insynsintresset och att månadsuppgifterna därför bör omfattas av ett sekretesskydd som motsvarar skattesekretessen när de används i Arbetsförmedlingens ärendehandläggning. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 27 kap. 1 § 7 OSL. Härigenom kommer enligt 27 kap. 1 § femte stycket OSL den längsta sekretesstiden att vara för uppgifterna. Vidare kommer, i likhet med vad som gäller beträffande 27 kap. 1 § i övrigt, den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestäm- melsen ha företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter (27 kap. 10 § OSL). 18Åklagarmyndigheten som mottagare av månadsuppgifter I detta kapitel behandlas frågan om ett utökat elektroniskt informationsutbyte ur sekretess- och integritetssynpunkt mellan och . 18.1Nuvarande informationsutbyte mellan och har inte något elektroniskt informa- tionsutbyte med . Som framgår av avsnitt 4.6.8, kontrolleras ibland den misstänktes taxerade inkomst i samband med bestämmande av dagsböter. Detta sker dock inte genom elektroniskt informationsutbyte utan genom att Åklagarmyndig- heten inhämtar uppgifter från genom skriftliga förfrågningar eller genom förfrågningar via telefon. 18.2Utökat informationsutbyte mellan och Som tidigare nämnts i kapitel 4 beslutar i vissa fall om dagsböter. ska i samband med beslut om dagsböter fastställa den misstänktes inkomst. sker detta i normalfallet genom att den misstänkte tillfrågas om sin inkomst. som mottagare av månadsuppgifter I avsnitt 4.6.8 redogörs närmare för reglerna om bestämmande av dagsböter. De uppgifter som behöver är värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser samt identifikationsuppgifter för den uppgifts- skyldige och den som uppgiften lämnats för. behöver inte någon närmare precisering av vad ersättningen består i. Behov av ett utökat elektroniskt informationsutbyte Bedömning: Det finns ett behov av regler som möjliggör ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och . Ett sådan utbyte leder till en effektivare handläggning och en förbättrad kontroll. Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan Skatte- verket och går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Utredningen har i kapitel 10 konstaterat att åtkomst till månads- uppgifter kan vara till stor nytta för . I avsnitt 6.5.5 redogörs för vilka omständigheter som bör beaktas vid en avvägning mellan de omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte och de som talar emot. Det finns flera omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och . Om får tillgång till månadsuppgifter kommer kontrollen av den misstänktes inkomst inför beslut om dagsböter att förbättras avsevärt. Detta gör att felaktigheterna som förekommer när det gäller dagsbotens storlek kan minska. Detta ökar tillförlitligheten för att systemet med dagsböter fungerar på ett riktigt sätt. Omständigheter som talar mot ett utökat elektroniskt informationsutbyte är främst risken för intrång i den enskildes personliga integritet. som mottagare av månadsuppgifter Utredningen anser att det finns skäl att tillgodose Åklagar- myndighetens behov av uppgifter i samband med beslut om dags- böter. Ett sådant elektroniskt informationsutbyte går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Informationsutbytet bör kunna genomföras under förutsättning att interna regler begränsar behörigheten att ta del av uppgifterna, att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt och att uppgifterna får ett tillräckligt sekretesskydd hos Åklagar- myndigheten. Informationsutbytet bör bygga på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet Bedömning: Ett utökat elektroniskt informationsutbyte bör bygga på sekretessbrytande bestämmelser om uppgifts- skyldighet. De uppgifter som det utökade informationsutbytet gäller omfattas av sekretess hos enligt 27 kap. 1 § OSL. Det krävs därför bestämmelser om uppgiftsskyldighet för att uppgifterna ska kunna lämnas ut till genom ett elektroniskt informationsutbyte. Sådana sekretessbrytande bestämmelser tillåter ett utlämnande av uppgifter i den utsträckning de behövs för vissa angivna åtgärder. Utredningens bedömning är dock att dessa bestämmelser inte är lämpliga att ligga till grund för en direkt- åtkomst eftersom en direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten får åtkomst även till uppgifter om personer som inte är föremål för någon av de angivna åtgärderna. Det innebär alltså att ett sekretessgenombrott som ska ligga till grund för en direkt- åtkomst måste täcka alla uppgifter av det slag som direktåtkomsten avser, oavsett om uppgifterna behövs för en specifik hand- läggningsåtgärd hos den mottagande myndigheten eller inte. som mottagare av månadsuppgifter Förslag: bör medges direktåtkomst till kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen. En ny bestämmelse om detta införs i 2 kap. 8 e § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Hur avvägningen ska gå till när det gäller att avgöra om uppgifter ska göras tillgängliga genom direktåtkomst eller inte framgår av kapitel 6. Vid bedömningen av om ska ges direkt- åtkomst måste beaktas att sådan åtkomst ger ett väsentligt bättre underlag i samband med beslut om dagsböter. Detta förutsätter dock, vilket framgår av kapitel 6, att informationsutbytet bygger på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Den behandling av personuppgifter i elektronisk form som utbytet innebär måste vidare regleras i en författning. De registrerade ska bli tydligt informerade om att de uppgifter som de lämnar till polis och kommer att kontrolleras mot elektroniskt lagrade uppgifter hos och de ska få del av de in- hämtade uppgifterna innan beslut fattas. Ett tillräckligt sekretesskydd måste dessutom finnas för uppgifterna hos Åklagar- myndigheten. Utformningen av reglerna om uppgiftsskyldighet Förslag: En ny bestämmelse införs i 8 e § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet om att uppgift ska lämnas ut till från beskattningsdatabasen inför beslut om dagsböter. Av andra stycket framgår att kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen ska lämnas ut. I tredje stycket regleras att vid direktåtkomst har rätt att ta del av uppgifter som avses i 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 § 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:00). som mottagare av månadsuppgifter För att uppgifterna ska kunna lämnas ut till krävs en ny bestämmelse om uppgiftsskyldighet i skattedatabas- förordningen. 2010/11:78, Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering, s. 21 framgår att i bestämmelser om uppgiftsskyldighet som tar sikte på direktåtkomst bör tas in två olika typer av sekretssbrytande bestämmelser beroende på formen för utlämnande av uppgifter, dels en sekretessbrytande bestäm- melse som tar sikte på uppgiftslämnande i enskilda fall och som kan användas vid utlämnande av uppgifter t.ex. via telefon eller mejl, dels en vidare sekretessbrytande bestämmelse som bara gäller vid direktåtkomst, se vidare avsnitt 6.5.5. Utredningen har i enlighet med regeringens uttalande i nämnda proposition lagt till ett tredje stycke i 8 e § som bara gäller vid direktåtkomst. Utredningen förutsätter att i sin arbetsordning eller mot- svarande dokument anger vilka personer som för vilka syften har behörighet att få ta del av de aktuella uppgifterna. Bestämmelserna om behandling av uppgifter i respektive myndighets verksamhet Förslag: En ny bestämmelse införs i 1 kap. 5 § 7 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet som medger behandling av uppgifter för tillhandahållande av information som behövs i författnings- reglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut om dagsböter. Bedömning: Förordningen (2006:937) om behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet medger den behandling som informationsutbytet innebär. I lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns inte någon ändamålsbestämmelse som medger att uppgifter behandlas för att sedan utgöra underlag för beslut om dagsböter. För att ett informationsutbyte ska kunna ske måste en sådan bestämmelse införas. Förordningen (2006:937) om behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet gäller enligt 1 § utöver PuL vid behandling av som mottagare av månadsuppgifter personuppgifter i eller Ekobrottsmyndig- hetens åklagarverksamhet, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Enligt 7 § får uppgifter om den som kan misstänkas för brott och om andra personer behandlas i åklagarverksamhet vid eller när det behövs för att en åklagare skall kunna utföra de uppgifter som enligt bestämmelser i rättegångs- balken eller annan författning skall eller får utföras av åklagare vid myndigheten. Av 13 § 4 samma förordning följer att i åklagar- väsendets ärendedatabas får personuppgifter behandlas om dessa förekommer i handlingar som kommit in till eller framställts i ett ärende vid eller eller om de avser uppgifter om en fysisk persons personliga och ekonomiska förhållanden. Utredningen anser att bestämmelsen medger att de nu aktuella uppgifterna behandlas i automatiserade register hos . Som framgår av avsnitt 6.3.8 gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider skada eller men och uppgiften förekommer i utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål. Sekretess gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. en presumtion för sekretess. Hos gäller enligt 27 kap. 1 § OSL sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, s.k. databas- sekretess. Eftersom sekretessen är absolut kommer sekretess att gälla för sådana uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som bara är tekniskt tillgängliga hos Åklagar- myndigheten. När en uppgift i beskattningsdatabasen dras ut på som mottagare av månadsuppgifter papper eller på annat sätt används i verksamhet upphör dock databassekretess att vara tillämplig på uppgiften hos (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23 f.). För de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen överförs vidare skattesekretessen enligt 27 kap. 1 § OSL till enligt den särskilda över- föringsbestämmelsen i 11 kap. 4 § OSL, se avsnitt 6.2.7. Den överförda sekretessen ska dock inte tillämpas hos Åklagar- myndigheten i den utsträckning det finns en primär sekretess- bestämmelse som skyddar samma intresse och som är tillämplig på uppgiften hos , 11 kap. 8 § OSL, se avsnitt 6.3.11. Detta innebär alltså att den svagare sekretessen hos Åklagar- myndigheten kommer att gälla för de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen när de används i handläggning av dagsböter. I de fall uppgifter som har direktåtkomst till förekommer i sammanhang där de inte täcks av någon primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos , gäller i stället den stränga skattesekretessen för uppgifterna. Mot- svarande gäller, som framgår ovan, för uppgifter som är tillgängliga för genom direktåtkomsten men som inte har tagits ut ur beskattningsdatabasen. I vissa fall bör sekretesskyddet hos stärkas Förslag: Ett tillägg införs i 27 kap. 1 § 8 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att den sekretess som gäller hos för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om bestämmande av dagsböter även ska gälla hos . Frågan är då om det finns ett behov av ett starkare sekretesskydd för de aktuella uppgifterna när de används i handläggning av dagsböter. Behovet av och styrkan i en sekretess kan inte bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. som mottagare av månadsuppgifter måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23). Vid bedömningen av om sekretesskyddet ska stärkas måste en avvägning göras mellan det förhållandet att månadsuppgifterna enligt lag ska lämnas av arbetsgivare till och bl.a. av det skälet är att anse som tämligen känsliga och insynsintresset i verksamhet.