sou · GYB396 · 2011-01-01 00:00:00 — Den som inte är elev i gymnasieskolan men som vill ha betyg därifrån har rätt till prövning i alla kurser som ingår i ett nationellt program och i projektarbetet. Prövning får också genomföras på kurser där eleven redan har godkänt betyg. Betyg från sådan prövning redovisas i ett samlat betygsdokument. Regleringen finns i 7 kap. 14–16 §§ gymnasieförordningen. Prövning kan således bara ske i gymnasieskolan i de kurser som ingår i elevens individuella studieplan om eleven fått betyget Icke godkänt eller inte fått betyg på en kurs. Har eleven fått minst betyget Godkänt och vill försöka förbättra sitt betyg får detta vänta tills eleven fått sitt avgångsbetyg från gymnasieskolan. Ett specialfall i gymnasieskolan är att en rektor kan ge en elev betyget Godkänt på en kurs utan att eleven genomgår prövning. Förutsättningen är att det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat kunskaper som behövs för betyget Godkänt. Rektorn kan endast ge betyget Godkänt. En elev i en fristående skola motsvarande gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning i alla kurser och projektarbetet som ingår i elevens individuella studieplan. En förutsättning är på samma sätt som för gymnasieskolan att eleven inte har fått betyg på kursen eller om eleven har fått betyget Icke godkänt på den. En fristående gymnasieskola får bara anordna prövning för den som varit elev på skolan och prövning får bara göras i de kurser som anordnas vid skolan. En fristående gymnasieskola ska vid prövning tillämpa 7 kap. 14 § första stycket gymnasieförordningen. Det framgår av 2 kap. 9 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet. En skillnad gentemot en gymnasieskola är att den särskilda förordningen om rätten att ta ut en avgift för prövning endast gäller skolor inom det offentliga skolväsendet. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165) aviseras att de mera detaljerade bestämmelserna även i fortsättningen kommer att finnas i en förordning. Den som vill ha betyg från vuxenutbildning har rätt att genomgå prövning i alla kurser, utom orienteringskurser och individuella kurser, som får förekomma inom vuxenutbildning och i projektarbete. Rätten att pröva gäller även den som har fått betyg på kursen eller projektarbetet. I grundläggande vuxenutbildning förekommer kurser i svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, historia, geografi, fysik, kemi och biologi. I gymnasial vuxenutbildning förekommer kurser inom alla ämnen som finns i gymnasieskolan med undantag av specialidrott. Den som är elev i gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett projektarbete i vuxenutbildning, där eleven fått minst betyget Godkänt. I motsats till gymnasieskolan finns färre begränsningar för vuxenutbildning. Rätten att pröva gäller även den som går i skolformen och som tidigare fått betyg på kursen. Regleringen har förändrats något i skollagen (2010:800). Där anges att den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser, som det sätts betyg på och i gymnasiearbetet. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet. Den som är elev i gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett gymnasiearbete inom komvux om eleven har fått minst betyget E på kursen eller gymnasiearbetet. Prövning får göras endast hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller gymnasiearbetet, utbildning inom det kunskapsområde som gymnasiearbetet avser. I sak innebär detta ingen större förändring. har varje kommuninvånare rätt att delta i komvux. I nya skollagen sägs att rätten ska gälla den som är bosatt i landet. Om en sökande har ett godkänt betyg i en kurs från t.ex. gymnasieskolan ska denne normalt sett inte anses vara behörig att antas till och delta i den kursen i komvux. Vidare sägs att den sökande ska ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen för att vara behörig till utbildning på gymnasial nivå. Begreppet prövning formuleras i skollagen som en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner eller ämnesplaner som till betygskriterier nu respektive kunskapskrav när nya skollagen trätt i kraft. Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. Svenska för invandrare (SFI) En elev som vill ha betyg från SFI har rätt att genomgå prövning utan att ha deltagit i undervisningen. Det gäller även en elev som har fått betyg på kursen. (17 a § förordningen om svenskundervisning för invandrare 1994:895). Prövning inom sfi motsvarar i stora drag den inom vuxenutbildning. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning i svenska för invandrare ska ha möjlighet att genomgå prövning. Det gäller även den som har fått betyg på kursen. Prövning får göras endast hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen. Även för sfi definieras begreppet prövning som en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som till betygskriterier. Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. Prövning för betyg – några huvudmäns organisation Utredningen har med syftet att bl.a. få kunskap om kommunernas kostnader för prövning intervjuat företrädare för ett antal stora och medelstora kommuner: , , och kommun och . Dessutom har motsvarande frågor ställts till en representant för koncernen . Under intervjuerna har frågan berörts om företrädarna har erfarenhet av att elever avstått från prövning p.g.a. att eleverna ansett att kostnaden varit för hög. kommun har organiserat prövningen inom en komvuxenhet. Denna hanterar prövningar för såväl gymnasieskolan som komvux. Erfarenheterna är att majoriteten av de elever som vill pröva gör det för att höja sina betyg. De flesta eleverna kommer från naturvetenskapligt eller samhällsvetenskapligt program och vill konkurrenskomplettera för att komma in på attraktiva högskoleutbildningar. I första hand prövar eleverna kärnämneskurser, i andra hand karaktärsämneskurser och i tredje hand yrkesämnen. De flesta prövningarna sker veckorna före sista ansökningsdag till högskolan. De flesta prövningarna görs av lärare i komvux inom ramen för deras tjänst. Om det inte går att finna en lärare med rätt ämnesbakgrund på detta sätt anlitas lärare från gymnasieskolan. Dessa har i regel full tjänst och arvoderas därför med enkel övertid. Tidsåtgången för en prövning beräknas, enligt det lokala avtal som kommun träffat med de fackliga organisationerna, . avsätts för information och för att genomföra själva prövningen. Prövar en lärare ytterligare en elev läggs på. Prövar läraren tre elever läggs på och för en fjärde elev och däröver läggs på för varje elev. Kommunen lägger ut fyra perioder då prövningar sker koncentrerat. Skolan bedömer att det är en fördel för eleverna att systemet är förutsägbart. Kostnaden för en prövningstimme beräknas till inklusive personalomkostnader. En enkel övertidstimme arvoderas med . Kommunens grundkostnad för en elev varierar därför mellan och . Kostnaden för prövning av t.ex. en kurs som ligger inom ramen för ett program i gymnasieskolan kan stiga om kursen innehåller praktiska inslag. anslog kommunen för prövningsverksamheten. Rektorn uppskattade antalet prövningar till cirka 1 000 . Det kommunala bidraget per prövning är igenomsnitt Till detta kommer den avgift eleven betalar på . Skolans intäkt uppgår därmed till . Eftersom en prövning i genomsnitt beräknas ta och kostnaden beräknas till blir den genomsnittliga kostnaden för en prövning . Det innebär att varje prövning kostar skolan i lärarkostnad. Rektorn bedömer inte att avgiften på är ett hinder för eleverna att anmäla sig till prövning. I har man dessutom beslutat om ett avgiftstak på för eleverna om de vill pröva i flera kurser eller ämnen. Inom gymnasieskolan kan en elev som fått betyget IG på en kurs erbjudas prövning på hela kursen. Lyckas eleven inte uppnå betyget Godkänt kan rektorn i det enskilda fallet besluta att ge eleven ytterligare en möjlighet att pröva eller att gå om kursen. Prövningar genomförs i samråd med prövningsorganisationen som beskrivs ovan. Gymnasieskolan är ansvarig för prövning av den som är elev i gymnasieskolan. En prövning i en kurs där eleven fått betyget Icke godkänt, s.k. IG-prövning, är gratis för eleven. Däremot kan en avgift tas ut om för de elever som inte fått betyg p.g.a. för hög frånvaro. Skolorna tillämpar även en metod med s.k. restprövning i de fall läraren har bedömt att en elev med betyget Icke godkänt på en kurs endast saknar vissa moment i kursen. Eleven kan genomgå en sådan prövning upp efter det att kursen avslutades under förutsättning att eleven är kvar på skolan eller att kursen finns kvar på skolan. Utredningen har intervjuat rektorn för . Skolan organiserar i princip all prövningsverksamhet i . Man utför dessutom enligt avtal och mot ersättning alla kommuns prövningar. Kommunen budgeterade för verksamheten. Inkomsten från tillkommer. Även elevavgifter på tillkommer. Kostnaderna för prövning i teoretiska kurser rör sig om per prövning för de större kurserna och för de mindre kurserna. Prövningen utförs av lärare anställda på skolan. För praktiska ämnen, exempelvis hantverksämnen och estetiska ämnen, blir kostnaderna högre och i vissa fall avsevärt högre. Kostnader för de skolassistenter som arbetar med prövningar är inräknad i kostnaderna. Dessutom ingår ersättning till lärarna, kostnad för prövningsassistenter, kostnad för skrivvakt, kostnad för lokaler, kostnad för konstruktion av nya prov eller revidering av befintliga prov samt kostnader för laborationskurser. På genomförs även prövningar på uppdrag av kommun, som betalar per prövning. Tillsammans med elevavgiften uppgår intäkterna till , vilket enligt rektorns bedömning inte täcker kostnaden för prövningen. Prövningen genomförs oftast med ett skriftligt och ett muntligt prov beroende på ämne. I nästan alla fall deltar en medbedömare i det muntliga förhöret. Denne granskar även elevernas skrivningar. Skolan matchar lärarnas erfarenhet och kompetens, dvs. kombinerar mer erfarna lärare med mindre erfarna. Tiden som avsätts är beroende av vilken kurs prövningen avser. Rektorn hade inte uppfattningen att någon elev skulle avstå från prövning på grund av kostnaden. Det är endast ett hundratal elever som kommer direkt från gymnasieskolan. Man har redan märkt av att högskolans ändrade antagningsregler lett till minskat antal prövningar. Vid diskussion om omprövning av betyg framhålls att det är viktigt att skolan har fungerande rutiner för vilket underlag som Vid Åsö gymnasium finns rutiner för att låta en annan lärare granska betygssättningen om eleven och läraren är oense. Om de är oense kan eleven erbjuda en gratis prövning. Enligt statistik för anmälde elever sig till 3 021 prövningar. Vid 1 047 tillfällen, eller av tillfällena, genomförde eleven aldrig prövningen. Antingen avbröt eleven efter det skriftliga provet eller så dök eleven aldrig upp vid prövningen. Organisationen för prövning i består av utbildningsförvaltningen, som ansvarar för de kommunala gymnasieskolorna (av eleverna), samt en vuxenenhet – Studium (av utbildningsbehovet). är en beställarorganisation för vuxenutbildning. av utbildningen anordnas av fristående utbildare. Prövningsenheten är en särskild enhet som sorterar under utbildningsförvaltningen och finansieras av vuxenutbildningen med en rektor som chef. är budgeten för prövning . Summan inkluderar såväl genomförandet av prövningar som prövningsenhetens administrativa kostnader. anmälde sig drygt 6 000 elever till prövning. Av dessa betalade drygt 3 000 elever avgiften för prövning. Det innebär att ungefär hälften av de elever som förklarat sig intresserade av att pröva aldrig genomför prövningen. Cirka 3 000 elever betalade avgiften för prövning medan 2 000 elever, eller , av eleverna slutligen genomför en prövning och får betyg. Det innebär att det även i är cirka var tredje elev som av något skäl inte genomför prövningen. De vanligaste prövningarna sker i kärnämneskurser, karaktärsämneskurser samt yrkeskurser i den ordningen. Av genomförda prövningar 2009 omfattade yrkeskurser. Rektorn för prövningsenheten uppgav att ett fåtal elever har hört av sig och haft synpunkter på att avgiften är för hög. Att eleverna inte genomför prövning beror enligt rektorn oftast på att eleverna tycker att det är svårt att läsa in en kurs på egen hand. Rektorn bedömde inte att avgiften var ett problem. De flesta elever som genomför prövning är i åldern 19–. Prövningsenheten har inte någon statistik som visar hur många som har slutbetyg eller samlat betygsdokument. har tagit fram en modell för tidsåtgång för en prövning. De flesta lärare har prövning inom ramen för sin tjänst. I de fall prövningen tillkommer utöver tjänsten får den ansvariga rektorn komma överens med berörd lärare om ersättningen. Eftersom skolan får en förutbestämd ersättning för genomförd prövning, så kan skolan ersätta läraren utifrån denna ersättning (exkl. administrationskostnad). För dyrare yrkeskurser sker en upphandling först. Budgeten för prövning 2010 är . Prövningsenheten får endast betalt för betygssatta prövningar enligt en framräknad prislista och får dessutom behålla elevavgiften. Vuxenutbildningen ersätter prövningsenheten för genomförda betygsatta prövningar. De ändrade tillträdesregler till högskolan är sannolikt orsaken till att prövningsenheten märker en något mindre efterfrågan på prövningar jämfört med . Man ser dock en ökad efterfrågan på moderna språk (modersmål) eftersom dessa kurser ger extra meritpoäng. Eftersom eleverna kan söka i bägge kvotgrupperna vid ansökan till högskolan så finns det ett fortsatt intresse för prövning. Elever med många IG-betyg i sitt slutbetyg från gymnasieskolan gör fortfarande prövning. Dessa elever kommer annars inte in på gymnasial komvux i . Till komvuxutbildning prioriteras elever med samlat betygsdokument från gymnasieskolan. Elever med medelgoda eller låga betyg från gymnasieskolan finns fortfarande kvar, men som elever som genomför prövning. Utöver dessa elever finns dessutom de elever som vill behörighetskomplettera till högskoleutbildning. Elever med höga gymnasiebetyg, finns som regel inte i komvux utan hoppas på att komma in i direktkvoten till högskolan. har delat in olika kurser i fyra priskategorier efter deras karaktär och omfattning. Antal delmoment i prövningen avgör vilken priskategori som tillämpas. Nedanstående tabell illustrerar prövningsenhetens intäkter i de olika kategorierna. Yrkeskurser i gymnasieskolan placeras enligt rektorn i kategori D, dvs. den kategori som har högst intäkter. Intäkt från Vuxenutbildning, I nedanstående kategorier placeras ytterligare kurser in efter överenskommelse med utförare BI (teori) inslag, lab etc FY (teori) KE (teori) NK (teori) En skriftlig prövning+ muntlig prövning Innehåller flera inslag, lab 1,5–2 dagars lärarledd prövning Prövning i sker på tre komvuxenheter. Komvux gymnasium erbjuder prövningar i teoretiska kurser. Komvux Södervärn har vuxenutbildningar på många olika nivåer bl.a. i utbildning i svenska för invandrare och gymnasial vuxenutbildning. Komvux samarbetar med flera olika utbildningsanordnare och erbjuder prövningar i yrkesinriktade kurser. Prövningen består vanligtvis av ett skriftligt och ett muntligt prov samt eventuellt en fördjupningsuppgift. De flesta enheterna erbjuder prövning under särskilda perioder. Enligt den samordnande rektorn för prövning i anmälde sig under föregående läsår cirka 750 personer till 1 240 prövningar. Flera personer anmälde sig alltså till prövningar i flera kurser. Avgift betalades in för 845 prövningar. Av dessa genomfördes 582 prövningar, dvs. av dem som betalat avgiften. Det är ungefär samma andel som i och i . Kostnaderna för prövningar i ingår i utbildningskostnaderna för respektive beställning eller uppdrag till de kommunala eller externa utbildningsanordnarna. Kostnaderna kan alltså inte särskiljas. Avgiften är för den som enbart prövar, dvs. inte är inskriven som studerande i vuxenutbildningen i . Studerande inom komvux som har betyget Icke godkänt får pröva kostnadsfritt. Den som är elev inom komvux och som vill pröva för att höja sina betyg från Godkänt eller från Väl godkänt betalar . Kurser i svenska (grundläggande- och gymnasial nivå), matematik och engelska dominerar. Därefter följer samhällskunskap, datorkunskap, historia, religion och kemi. Av 1 240 anmälningar till prövning avsåg yrkeskurser. Av eleverna var 369, dvs. , mellan 19–. Av de 845 som betalade in avgifter gällde 195 personer, dvs. , elever mellan 19–. Samtliga prövningar inom gymnasieförbundets område, som består av , , och kommuner, genomförs av komvux i . Alla som vill pröva slussas genom en gemensam ingång, lärande Kunskapsnavet, där de får träffa en vägledare. Har eleven betyg i kursen hänvisas eleven till att pröva. Anledningen är att antalet platser på komvux utbildningar är begränsat och ska därför, enligt kommunens tillämpning av vuxenutbildningsförordningen (2002:102) i första hand gå till komvux primära målgrupper, dvs. de som fått minst utbildning tidigare. Kommunerna i förbundet ersätter Kunskapsnavet med för varje kurspoäng och elev för teoretiska kurser och per poäng i yrkeskurser. Prövar en elev i en teoretisk kurs som omfattar 100 poängbetalas alltså till anordnaren. Det ingår i en komvuxlärares tjänst att genomföra prövningar medan en extern lärare får ersättning baserad på antalet elever. Omfattningen av prövning uttryckt i antalet gymnasiepoäng är Bilaga 4 SOU 2010:96 3 200 poäng av 63 045 dvs. 8 750 poäng av 72 478 dvs. betalade 46 elever av 93 avgift dvs. och betalade 49 elever av 90 avgift dvs. Den dominerande andelen av kurserna är kärnämneskurser. Andelen yrkeskurser är mindre och uppgick till medan andelen ökat till . En trolig orsak till att andelen yrkeskurser är så hög jämfört med andra kommuner är att vuxenutbildningen i har en stor volym av utbildning inom vård och omsorg, motsvarande det som krävs för att arbeta som undersköterska. Målgruppen för komvux är i första hand personer med låg utbildning och liten erfarenhet av studier. Det är enligt rektorn en trolig orsak till att många studerande får betyget Icke godkänt. Eleverna vill efter det att de slutat utbildningen göra en prövning i de kurser som de blivit underkända i. Det beror på att betyget Godkänt i alla kurser krävs för att få arbete inom omsorgen och få en högre lön. var andelen elever mellan 19–av dem som prövade. Andelen minskade till . Koncernen driver skolor som motsvarar och gymnasieskolan. Enligt uppgift förekommer mycket få prövningar, cirka 40 stycken , sammantaget inom Kunskapsskolans enheter. De förekommer nästan enbart inom gymnasieskolan och de är relativt jämt fördelade mellan s.k. IG-prövningar och prövningar för tidigare elever på skolan. Kostnaderna är osäkra på grund av att de inte särredovisas. En uppskattning som koncernens skolledare har gjort för lärarnas arbetstid och administrativa kostnader stannar vid för varje prövning. Lärares dokumentation, bedömning och betygsättning Denna kunskapsöversikt behandlar främst svensk forskning om betygsättning och dokumentation av elevers lärande. Den tar även upp relevant internationell forskning. Den internationella forskningen om betygens reliabilitet och validitet är omfattande medan den svenska forskningen är mer begränsad. Det finns däremot en relativt omfattande svensk forskning om test, testutveckling och bedömning. Den utförs vid de institutioner vid svenska universitet och högskolor som har olika myndighetsuppdrag t.ex. för att utveckla de nationella proven och högskoleprovet. Däremot är forskning som inriktar sig på ickekognitiva faktorers betydelse för bedömning och betygsättning begränsad. Vid sidan om forskningen har producerat ett flertal rapporter och analyser om betyg och bedömning där främst betygens likvärdighet har varit i centrum. Ett ökat intresse för och behov av forskning om frågor om lärares bedömnings- och betygsättningspraktik har uppmärksammats. startade t.ex. en forskarskola i bedömning i form av ett samarbete mellan ett flertal universitet och högskolor i . Denna kunskapsöversikt kommer att behandla två frågor. För det första vad forskningen visat om på vilka grunder betygsättning sker och vilka typer av kunskaper (kognitiva och ickekognitiva) som bedöms och är en del av betyget. För det andra vad forskningen visat om lärares dokumentation av elevernas lärande. Med dokumentation menas här två saker. Den ena är om och hur lärare sparar elevernas produkter i form av originalhandlingar. Dessa kan t.ex. vara skriftligt och muntligt material såsom texter, prov, läxförhör, grupparbeten, projektarbeten, presentationer av olika slag. Den andra är om och hur lärare dokumenterar elevernas lärande genom t.ex. egna anteckningar. På grundskolenivå finns en handfull avhandlingar som tar upp olika aspekter av lärares bedömnings- och betygsättningspraktik som är av intresse för denna kunskapsöversikt. Flera av dessa är intervjustudier av mindre omfattning. Det är dock svårt att dra några långtgående slutsatser av dessa. Sammantaget kan de ändå ge en viss uppfattning om hur lärare bedömer elevernas prestationer i ämnen och vilken påverkan på betygssättningen deras personliga egenskaper har. Ett sätt att undersöka lärares betygsättning och få en indikation om betygsättningen är likvärdig är att jämföra betygen med resultat på de nationella proven. Eftersom de nationella proven inte testar alla målen i kursplanerna är avsikten inte att de ska fungera som examensprov. Avvikelser mellan betyg och nationella prov kan förekomma, framför allt på individnivå. Om avvikelserna däremot på gruppnivå (skola) är systematiska, återkommande och stora kan man befara att det är brister i hur bedömningar sker. Man kan också befara att betygsättningen inte är likvärdig det vill säga att lärare bedömer olika typer av kunskaper utifrån olika rationaliteter. Betygen ska, enligt formuleringar läroplan för det obligatoriska skolväsendet m.m.(Lpo 94) (2009a) om vad som ska betygssättas, spegla elevens ämneskunskaper i relation till målen. Det finns inget utrymme för lärare att betygsätta elevernas personliga egenskaper som t.ex. uppförande och flit. I Lpo 94 står följande om vad som ska betygsättas under avsnitt 2.7 Bedömning och betygssättning: Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de mål som uttrycks i kursplanen för respektive ämne eller ämnesblock. Som stöd för betygsättningen finns ämnesspecifika betygskriterier för olika Dessa betygskriterier anges i anslutning till respektive kursplan. I samma avsnitt sägs att läraren ska utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn och vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till kraven i kursplanen och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. Forskning om lärares betygsättning och kognitiva och ickekognitiva faktorers betydelse för betyg förekommer relativt sparsamt. Därför redovisas här även forskningsresultat för de lägre årskurserna. En rapport (, 2003) och en licentiatavhandling (Törnvall, 2001) har fokus på bedömning i de tidiga åren i . intervjuade nio elever i årskurs fem och observerade den undervisning de fick i matematik. Törnvall lät 127 lärare besvara en enkät om bedömning och intervjuade 45 elever från årskurs ett till nio i .