sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Jag är inte ute efter att samhället ska betala utan jag är ute efter att umgängesföräldern ska ta sitt ekonomiska ansvar för de barn han skaffar och jag vet att det är många pappor som inte tycker att dom behöver betala mer än för sitt/sina barn. Det är väl- digt många pappor som inte alls inser vad saker för barnen kostar. Däremot skaffar dom själva skoter, båt, fyrhjuling, fina bilar m.m. Jag är nog inte alls ensam om att vara i en familj där det inte alls fungerar med något som helst samarbete kring barnen. Jag har ansvar för barnen dygnet runt, , trots att det finns en levande pappa. Men eftersom han inte vill prata så fungerar ju ingenting. Jag kan inte diskutera vad barnen behöver osv. med honom, han bara hänvisar till att han betalar underhåll. Läs och tänk till. Än en gång hoppas jag på en lagändring för oss ensamstående. Utredningen har gjort en kartläggning av alla föräldrahushåll i , i syfte att synliggöra särlevandehushållens omfattning, sammansätt- ning och situation.1 Kartläggningen visar sammanfattningsvis följande. -Även om det inte finns barn folkbokförda i ett hushåll kan det ändå finnas minst en förälder i hushållet. För att åskådliggöra detta talar utredningen om föräldrahushåll. Föräldrahushåll är ett vidare begrepp av familjer med barn, då det i alla dessa hushåll finns minst en förälder som har barn som de är försörjningsansvariga för, och som har att samarbeta med en annan förälder i frågor som rör barnet. Denna hushållsdefinition är ny eftersom statistiken i allmänhet enbart räknar hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. I viss statistik räk- nas, undantagsvis, även alla hushåll där barn bor växelvis som hushåll med barn. -I cirka vart fjärde hushåll finns minst ett barn folkbokfört. Till detta kommer alla de föräldrahushåll som inte har barn folk- bokförda hos sig. Totalt finns det knappt 1,3 miljoner föräldra- hushåll, varav 1,1 miljoner har barn folkbokförda i hushållet, och 0,2 miljoner som inte har barn folkbokförda i hushållet. -Av alla hushåll där det bor minst en förälder är tradi- kärnfamiljer. Resterande av hushållen består av hushåll med minst en särlevande förälder. -fanns det drygt 1,9 miljoner barn i åldrarna 0–, varav 494 000 barn hade särlevande föräldrar. 1 Den använda statistiken är huvudsakligen baserad på urvalsundersökningar. Urvalsunder- sökningar ger en viss statistisk osäkerhet beroende på hur stort urvalet är och hur stor den undersökta gruppen är. levande föräldrar kan både bo mest hos den ena föräldern eller bo ungefär lika mycket hos båda föräldrarna, dvs. Föräldrarna kan vara ensamstående eller ha träffat en ny partner, dvs. vara sammanboende i en ombildad familj. -Andelen föräldrar som har barn boende växelvis var 2010 cirka en tredjedel av alla särlevande föräldrar. Med tanke på att det fortfarande var mycket ovanligt med växelvist boende är detta en stor ökning. Eftersom ett barn endast kan vara folkbokfört på en adress framgår det i dessa fall inte av folkbokföringen hur barnets faktiska boende ser ut. -Cirka en tredjedel av särlevandehushållen (hushåll där minst en person i hushållet har barn tillsammans med någon som denne inte lever med), består av ensamstående mammor och nästan lika många av särlevandehushållen är ombildade familjer (26 pro- cent). Även ensamboende pappor, dvs. pappor som inte har barn folkbokförda hos sig, är en ganska stor grupp () av särlevandehushållen. Ensamstående pappor, dvs. pappor som har barn folkbokförda hos sig, utgör av dessa hus- håll. Sammanboende utan barn folkbokförda hos sig och ensam- boende mammor är de minsta grupperna av särlevandehushållen. Utredningens kartläggning av föräldrahushållens ekonomiska situ- ation – med tyngdpunkt på särlevandehushållens situation – visar sammanfattningsvis följande. -Minst risk att drabbas av ekonomiska problem har föräldrar i kärnfamiljer. Det är även bland dessa föräldrar som störst andel högskoleutbildade finns, vilket gäller både pappor och mammor. -Störst risk för att drabbas av ekonomiska problem har ensamstå- ende mammor med barn folkbokförda hos sig. Ensamstående mammor är den grupp som har högst andel ekonomiskt utsatta. -Ensamstående pappor med barn folkbokförda hos sig upplever oftare ekonomisk kris än sammanboende pappor som har barn folkbokförda hos sig, men i jämförelse med ensamstående mammor är det en påtaglig skillnad. av ensam- stående pappor hade upplevt en ekonomisk kris jämfört av ensamstående mammor. -En jämförelse mellan ensamstående mammor och ensamstående pappor gör det uppenbart att det inte enbart är att vara ensam- stående med barn som kan vara ett problem utan problemet verkar snarare vara de relativt sett låga inkomsterna mammor generellt sett har. Ensamstående pappor har inte ekonomiska problem i samma utsträckning som mammor i motsvarande situation. En stor andel av mammorna i alla hushållstyper arbetar deltid och en viss del av inkomstskillnaderna mellan mammor och pappor kan förklaras av detta. Dessutom står en relativt hög andel av de ensamstående mammorna utanför arbetsmarknaden. -Förutom ensamstående mammor är även ensamboende pappor, i relativt sett hög utsträckning ekonomiskt utsatta. De män som inte lever med sina barn är de pappor som i snitt har de lägsta inkomsterna och där återfinns flest föräldrar med enbart grund- skoleutbildning. Inom denna grupp är inkomstspridningen stor, men en relativt stor andel är lågutbildad, har svag förankring på arbetsmarknaden och är ekonomiskt utsatt. -Ensamboende mammor har de genomsnittligt högsta inkomst- erna bland mammorna. Inom denna grupp återfinns även den största andelen mammor som befinner sig utanför arbetsmark- naden. Mammor som har barn boende växelvis hos sig har högre inkomster än mammor som har barnen boende hos sig . -Hushåll med särlevande föräldrar är en heterogen grupp. Trots att det är vanligare bland särlevande föräldrar att ha en dålig ekonomi, finns det även särlevande föräldrar med god ekonomi. Den grupp som i genomsnitt har den högsta ekonomiska stan- darden bland särlevande föräldrar är de som lever i ombildade familjer. 5.2Vilka är de särlevande föräldrarna och hur många är de? I fanns 2010 drygt 1,9 miljoner barn i åldrarna 0–vil- ket motsvarar drygt en femtedel av befolkning.2 Dessa barn var folkbokförda i drygt 1,1 miljon hushåll av cirka 2 Enligt SCB 31/12 2010. Att definitionen på barn i betänkandet är individer till och med beror på att statistiken som används till stor del är uppbyggd på detta sätt. Det finns cirka 275 000 gymnasieelever som är 18–vars föräldrar är underhållsskyldiga för dem, men som genom denna definition exkluderas. 4,4 miljoner hushåll. Detta innebär att i en fjärdedel av hushållen finns barn folkbokförda. Dessutom fanns det ytter- ligare drygt 175 000 hushåll med föräldrar som inte hade något barn folkbokfört hos sig. Utredningen presenterar i detta kapitel en ny indelning av hus- hållen. Alla hushåll där det bor minst en förälder kallas föräldrahus- håll. Indelningen är central för utredningens uppdrag och fråge- ställningar eftersom det i alla dessa hushåll finns minst en förälder som behöver samarbeta med en annan förälder. Föräldrar har ett försörjningsansvar för sina barn, oavsett vårdnad om barnet och oavsett om barnet bor hos föräldern eller inte. Båda föräldrarnas situation har därför ofta betydelse för barnets situation och lev- nadsvillkor och inte bara situationen i det hushåll där barnet är folkbokfört. Utredningen anser därför att båda föräldrarnas situa- tion borde belysas även i andra analyser som rör barn till särlevande föräldrar. Om barnet bor växelvis hos föräldrarna är det uppenbart att båda föräldrahushållen bör tas med i analysen. I fortsättningen benämns sammanboende par med enbart gemen- samma, hemmaboende barn enligt SCB:s vedertagna begrepp tradi- tionell kärnfamilj. Med särlevandehushåll menas ett hushåll där minst en person i hushållet har barn tillsammans med någon som denne inte lever med.3 Diagram 1 visar fördelningen av alla föräldrahushåll uppdelat på kärnfamiljer och särlevandehushåll. Diagram 1 Föräldrahushåll fördelat på kärnfamilj och särlevandehushåll (545 000) (721 000) Källa: beräkningar i HEK 2007. 3 I statistiska sammanhang används i allmänhet begreppet familj avseende hushåll där det bor fler än en person. De föräldrar som inte lever med sina barn anses i denna utredning lika viktiga men ryms inte under begreppet familj. Därför görs ett försök att undvika begreppet familj förutom i de fall då det betydligt underlättar förståelsen. Diagrammet ovan visar att störst av alla hushållstyper är kärn- familjen som utgör av alla hushåll med minst en föräl- der. Resterande hushåll, eller 545 000 hushåll, innehåller minst en särlevande förälder. Bland särlevandehushållen inkluderas även hushåll med föräldrar som inte har något barn folkbokfört hos sig. De särlevande föräldrarna återfinns alltid i två skilda hushåll. De allra flesta barn med särlevande föräldrar har föräldrar som har bott tillsammans, dvs. de är separerade. Enligt SCB har av barnen aldrig bott ihop med båda sina för- äldrar. Dessutom finns barn som enbart har en förälder samt barn som inte bor med någon förälder alls.4 Dessa ingår i utredningens material men analyseras inte särskilt eftersom utredningens upp- drag handlar om frågeställningar som rör särlevande föräldrar. Tabell 1a visar alla hushåll med minst en förälder. Till skillnad från det traditionella sättet att presentera barnfamiljer på – se den högra tabellen 1b – visar tabell 1a även hushåll med föräldrar som inte har barnet folkbokfört hos sig. Enligt det traditionella sättet att redovisa barnfamiljer på räknas barnet i allmänhet tillhöra det hushåll där det är folkbokfört. Summa föräldrar ej bobarn * Sammanboende har av utrymmesskäl förkortats till sam. Källa: beräkningar i HEK 2007. (både kärn- och ombildad familj)* Tabell 2 visar antalet folkbokförda barn i olika hushållstyper. I genomsnitt finns per hushåll flest antal barn folkbokförda i de 4 I materialet ingår i vissa fall bara ett föräldrahushåll för barnet. Detta gäller bl.a. då fadern är okänd, en förälder har avlidit, en förälder bor utomlands, en förälder som har adopterat ensam eller en förälder som har inseminerats. Om barnet inte bor hos de biologiska föräldrarna ingår bägge föräldrarna i gruppen föräldrar utan barn folkbokfört hos sig. ombildade familjerna (innebörden av detta begrepp utvecklas nedan). I mer än hälften av de ombildade familjerna finns gemen- samma barn. Lägsta antalet barn finns i snitt i ensamstående- hushållen. Totalt bor cirka en tredjedel av alla barn i ett särlevande- hushåll, dvs. drygt 600 000 barn.5 Antal hushåll med folkbokförda barn och antalet barn i olika Källa: beräkningar i HEK 2007. Bild 1 nedan visar hur stor del av särlevandehushållen som vardera hushållstyp utgör. Cirklarnas storlek är proportionell mot de olika hushållstypernas andel av särlevandehushållen. Genom denna indel- ning av hushållen inkluderas drygt 175 000 hushåll med minst en förälder där inget barn är folkbokfört jämfört med det traditionella sättet att redovisa barnfamiljer på. Samtliga dessa hushåll ryms inom särlevandebegreppet, dvs. en person som har barn tillsammans med någon som denne inte lever tillsammans med. 5 I dessa hushåll kan det även finnas barn som bor med båda sina biologiska föräldrar men det finns även styvsyskon som inte bor med båda föräldrarna, i hushållet. Detta gör att hushållen här definieras som särlevandehushåll. Bild 1 Hushåll med minst en särlevande förälder Källa: beräkningar i HEK 2007. I alla dessa hushåll finns minst en förälder som på ett eller annat sätt behöver samarbeta med en annan förälder. Ombildade familjer utgör en delgrupp av särlevandehushållen och återfinns under det traditionella begreppet sammanboende med barn, (se tabell 1b). Med ombildad familj menas ett hushåll där en förälder eller båda föräldrarna har barn och som dessutom har något barn folkbokfört i hushållet. I av de ombildade familjerna med barn folkbokförda hos sig finns gemensamma barn. I de ombildade familjer där det finns minst ett barn folkbokfört men där det inte finns gemensamma barn är det vanligast, , att kvinnan har barn . I av de ombildade familjerna hade båda föräldrarna barn och i av de ombildade familjerna var det enbart mannen som hade barn . Övriga typer av särlevandehushåll med barn folkbokförda hos sig är ensamstående mammor och pappor. Gruppen särlevande föräldrar förknippas ofta med i första hand ensamstående mammor, men av bilden ovan framgår att denna delgrupp endast utgör en tredjedel av alla hushåll med särlevande föräldrar. Inte heller denna nya bild av särlevandehushållen är helt korrekt eftersom föräldrar kan ha barnen boende hos sig en viss del av tiden trots att barnet inte är folkbokfört där. I uppskattningsvis en tred- jedel av hushållen som här benämns som föräldrar utan barn folk- bokförda i hushållet, bor barnen ändå halva tiden i hushållet. Barnen bor således växelvis hos föräldrarna. Hushåll med barn folkbokförda hos sig benämns i statistiken oftast som hushåll med hemmavarande barn och antas oftast ha barnen boende hos sig hela eller merparten av tiden. Den andra gruppen antas i statistiken där- emot i allmänhet inte alls ha barn boende hos sig. För nära en tredjedel av hushållen stämmer alltså inte detta. De föräldrar som ingår i begreppet särlevande utan barn folk- bokförda i hushållet, presenteras i bilden ovan som sammanboende utan bobarn, ensamboende mamma eller ensamboende pappa. Med en ensamstående mamma/pappa menar utredningen en förälder som bor utan partner men tillsammans med minst ett barn . Med ensamboende menar utredningen att mamman/pappan varken bor med någon partner eller något barn under 18 år.6 Bland de sammanboende som inte har barn folkbokförda hos sig är det vanligast att det enbart är mannen, i av hus- hållen, som har barn . I av hushållen har båda barn och i av hushållen är det enbart kvinnan som har barn . Sammanfattningsvis är de tre största grupperna bland särlevandehushållen ensamstående mammor med barn () följt av ombildade familjer () och ensamboende pappor (). I enkätundersökning om särlevande föräld- rar och deras barns boende m.m.7 har sambandet mellan barns bo- ende och folkbokföringen undersökts. Diagram 2 visar att i de allra flesta fall då barnet bor mest hos mamman är barnet också folk- bokfört där. Då mamman har svarat att barnet bor ungefär lika mycket hos mamman och pappan är det vanligast att barnet är folkbokfört hos mamman, detta gäller för av barnen. Det är något vanligare att barnet är folkbokfört hos mamman trots att barnet uppges bo mest hos pappan. 6I dessa hushåll kan det dock förekomma att vuxna barn bor kvar hemma. 7Försäkringskassan, Socialförsäkringsrapport 2011:5, Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll. För endast av barnen stämmer folkbokföringen överens med var barnet mestadels faktiskt bor. Detta är anmärk- ningsvärt eftersom de flesta analyser om hushållens sammansätt- ning och situation m.m. baseras på barnets folkbokföring. De allra flesta fall där folkbokföring inte överensstämmer med var barnet bor mest, är då barnen bor växelvis. Diagram 2 Folkbokföringens överensstämmelse med mammans svar om hur barnet bor, procent Källa: Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll, Socialförsäkringsrapport 2011:5. 5.2.1Föräldrarnas genomsnittliga ålder och antal barn Åldersmässigt skiljer sig de olika hushållstyperna mycket lite åt. De ensamstående föräldrarna är än de sammanboende föräldrarna. Papporna är i snitt äldre än mammorna. Genomsnittsåldern för föräldrar med barn folkbokförda hos sig är för mammorna och för papporna. De som inte har barn folkbokförda hos sig är något äldre, mammorna är i snitt och papporna . En viss skillnad finns då det gäller antalet barn som föräldrarna har. De som har flest barn i genomsnitt är föräldrar i ombildade familjer som dessutom har fått nya gemensamma barn. Därefter följer kärnfamiljerna. Minst antal barn bland dem som har barn folkbokförda hos sig, har de som lever i en ombildad familj utan gemensamma barn. De som inte har barn folkbokförda hos sig har i snitt färre barn än de som har barn folkbokförda hos sig. i snitt 1,5 barn jämfört med i snitt 1,8 barn för familjer som har barn folkbokförda hos sig. Tabell 3 Antal barn (biologiska/adoptiv) i genomsnitt fördelat på hushållstyp varav med gemensamma barn varav utan gemensamma barn Summa föräldrar utan bobarn Källa: beräkningar i HEK 2007. 5.3Stor ökning av barns växelvisa boende Det finns flera olika anledningar att närmare definiera och analy- sera hushållstyper utifrån omfattningen av barnets faktiska boende och inte efter var barnet är folkbokfört. I vilken omfattning barnet bor eller vistas hos respektive förälder har förmodligen stor bety- delse för hur föräldrar fördelar försörjningsansvaret och hur de samarbetar om andra frågor som rör barnets person. Barnets bo- ende utgör därmed en viktig utgångspunkt för föräldrasamarbetet. Andelen barn som bor växelvis hos föräldrarna har ökat kraftigt . Gruppen växelvis boende barn var i princip obefintlig då de flesta ekonomiska familjestöden infördes och följaktligen har inte dessa barns eventuella behov beaktats då systemen skapades. Exempelvis borde behovet av ett bra boende för barnet vara lika stort hos båda föräldrarna i de fall barnet bor lika mycket i båda hushållen. I allmänhet är emellertid de familje- ekonomiska stödsystemen anpassade efter om en förälder har bar- net folkbokfört hos sig eller inte. Eftersom det inte finns några registeruppgifter om barnets fak- tiska boende kan enbart material där man frågat antingen föräldrar eller barn om barnets boende användas. En stor brist i den veder- tagna redovisningen av hushållstyper är således att barn endast redovisas i förhållande till det hushåll där barnet är folkbokfört. Detta innebär att ett barns växelvisa boende hos föräldrarna nor- malt inte framgår i redovisning om olika hushållstyper. I nedanstå- ende tabell visas omfattning av barns boende hos respektive föräl- der och i efterföljande diagram visas utvecklingen av det växelvisa boendet för barn. Tabell 4 visar hur föräldrar själva har angett det yngsta barnets faktiska boende oavsett barnets folkbokföring. Tabellen visar att bland samtliga hushållstyper som redovisats ovan är det vanligt att barnen bor halva tiden hos vardera föräldern. Det yngsta barnets boende fördelat på hushållstyp, procent Bor med ny partner Mest hos den andra Källa: SCB:s material 2010, från regeringsuppdraget Jämställt föräldraskap. Diagram 3 visar den kraftiga utvecklingen av antalet barn som bor växelvis. Från att ha varit åren 1984–85 till att vara 2010. En mer genomgripande analys avseende det växelvisa boendet presenteras i avsnitt 7.1. Diagram 3 Utvecklingen av andelen barn som bor växelvis 1984/85 till 2010 Källa: SCB 2009:2. Barn – En beskrivning av barns villkor med som utgångspunkt. * SCB:s material 2010, från regeringsuppdraget Jämställt föräldraskap. 5.3.1Hushållstyper indelade efter barnets boende Att definiera hushållstyper utifrån barnets boende är komplicerat eftersom i synnerhet de ombildade hushållstyperna blir många och antalet möjliga hushållstyper kommer att öka om hänsyn tas till barnets boende. I tabell 5 görs ett försök att illustrera hur många hushållstyper som kan finnas. Nedanstående exempel görs utifrån förutsättningen att alla syskon bor i samma omfattning hos sina respektive föräldrar, exempelvis bor alla förälder A:s barn , och alla förälder B:s barn halva tiden, i hushållet. En annan förenkling är att omfattningen på boendet delas upp i tre olika kategorier; , halva tiden eller aldrig. Det finns i verklig- heten en mängd andra alternativ såsom osv. Med dessa förenklingar av verkligheten blir antalet möjliga hushållskon- stellationer ändå 16 stycken. Tabell 5 Exempel på olika typer av ombildade familjer då hänsyn tas till omfattningen av barnets boende Båda i hushållet har barn Den ena förälderns barn bor i hushållet och den andre förälderns barn bor halva tiden i hushållet. Den ena förälderns barn bor i hushållet och den andre förälderns barn bor inte alls i hushållet. Bådas barn bor i hushållet. Ingens barn bor i hushållet. Bådas barn bor halva tiden i hushållet. Båda i hushållet har barn plus gemensamma barn Den ena förälderns barn bor i hushållet och den andre förälderns barn bor halva tiden i hushållet. Den ena förälderns barn bor i hushållet och den andre förälderns barn bor inte alls i hushållet. Bådas barn bor i hushållet. Ingens barn bor i hushållet. Bådas barn bor halva tiden i hushållet. Enbart en i hushållet hade barn Barn bor i hushållet. Barn bor inte i hushållet. Barn bor halva tiden i hushållet. Enbart en i hushållet hade barn och de har gemen- samma barn barn bor i hushållet. barn bor inte i hushållet. barn bor halva tiden i hushållet. Som tidigare nämnts kan dessutom syskon bo i både olika och annan omfattning vad som har definierats här. För att ytterligare belysa komplexiteten kan man betrakta hur en ombildad familj kan se ut ur barnets perspektiv. Barnet kan bo i två olika hushåll, ha fyra vuxna (föräldrar och styvföräldrar) och dessutom ha både helsyskon, styvsyskon och halvsyskon som de bor med hela eller delar av tiden. Dessutom kan hushållets sam- mansättning variera . Mot denna bakgrund kan det vara svårt att utforma olika former av familjeekonomiska stöd som exakt kan anpassas efter varje typ av hushållssammansättning. 5.4.1Ekonomisk standard för olika typer av föräldrahushåll Diagram 4 nedan visar den ekonomiska standarden för olika föräld- rahushåll. Alla personer i hushållet antas ha samma ekonomiska standard, såväl barn som vuxna. Med ekonomisk standard menas hushållets disponibla inkomst med hänsyn tagen till stordriftsför- delar och försörjningsbörda. Med andra ord att sammanboende har ekonomiska fördelar på grund av att det är två vuxna som delar på kostnaderna för exempelvis hyra, telefon, el, tidning, tv m.m. och den högre försörjningsbörda som eventuella barn innebär.8 Diagram 4 Ekonomisk standard för olika föräldrahushåll prognos 2010, median kronor Hushåll med barn folkbokfört hos sig Hushåll utan barn folkbokfört hos sig Källa: Beräkningar i HEK 2007 framskrivet till 2010. 8 För metodbeskrivning och definitioner se Budgetpropositionen , Bilaga 4, fördel- ningspolitisk redogörelse (prop. 2009/10:1). Det bör dock noteras att i utredningens beräk- ningar används en annan konsumtionsenhetsskala – SCB:s konsumtionsenhetsskala – för att ta hänsyn till försörjningsbördan än den som redogörs för i budgetpropositionen. Diagrammet ovan visar att sammanboende har högst ekonomisk standard. Hushåll med barn har en lägre ekonomisk standard. Lägst ekonomisk standard har ensamstående mammor som inte har någon att dela kostnaderna med och dessutom har de ökad försörj- ningsbörda på grund av ett eller flera barn. Den tillgängliga statisti- ken utgår från att barnet endast bor hos den förälder där barnet är folkbokfört och hänsyn kan därför inte tas till om barnet bor väx- elvis hos båda föräldrarna. Detta innebär att mätningen av ekono- misk standard för hushåll med barn som bor växelvis blir miss- visande eftersom hushållets försörjningsbörda är felaktigt upp- skattad. Detta berör av särlevandehushållen. Utredningen behandlar i avsnitt 13.11 nuvarande brister i den offi- ciella statistiken då barn bor växelvis och lämnar förslag på hur sta- tistiken härvidlag skulle kunna förbättras. Utredningen har också undersökt om det enbart är skillnader i hushållets sammansättning som ger skillnader i ekonomisk stan- dard eller om de olika hushållstyperna i genomsnitt också har olika löner, olika utbildningsnivå och arbetsmarknadsdeltagande m.m. Dessa bakgrundsfaktorer kan till viss del förklara skillnader i eko- nomisk standard.