sou · GYB3105 · 2011-01-01 00:00:00 — Där d*it är en variabel relaterad till individens preferenser för en pensionsgrundande inkomst (huvudsakligen marknadsarbete) och dit är motsvarande observerade indikator för positiv inkomst för individ t (1 om individen har pensionsgrundande inkomst annars 0), dit-1 är indikatorn föregående år och x-variablerna mäter olika observerade egenskaper som ålder och utbildning. De icke observerbara faktorerna är antingen tidsoberoende, ci, eller Den tidsoberoende komponenten ci tillåts vara korrelerad med sysselsättningsstatus i startåret och tidsoberoende förklaringsvariabler. Syftet är att beakta två potentiella problem, initial condition problemet och en potentiell endogenitet för förklaringsvariablerna. Givet att en positiv pensionsgrundande inkomst predikterats från ovanstående modell så används i ett andra steg en dynamisk random effects modell för att prediktera storleken på den pensionsgrundande inkomsten. Denna modell kan skrivas, yit yit 1 1z1it 2 z2it k zkit ui it it N(0, ) och i N(0, ) Där yit mäter storleken på den pensionsgrundande inkomsten för individ t, yit-1 avser motsvarande variabel föregående år och z- variablerna mäter olika observerade egenskaper. Modellen har specificerats på ett liknande sätt som modell 1, dvs. två feltermer ingår där den första avser icke observerade effekter som är konstanta över tiden och den andra sådana som varierar både över individer och tid. SOU 2010:105 Bilaga 3 Estimerade parametrar för sannolikheten att ha en 3,5887*** 2,9658*** 3,2236*** 3,1081*** 1,8765*** 1,6741*** 2,0295*** 1,5997*** 7,1997*** 6,1211*** 6,3325*** 5,6658*** 7,4704*** 6,6486*** 7,2779*** 6,4824*** 7,6894*** 6,7019*** 7,6609*** 6,6133*** 7,6850*** 6,8118*** 7,7278*** 6,6587*** 7,6866*** 6,9176*** 7,7107*** 6,6213*** 7,7270*** 6,9595*** 7,6528*** 6,6073*** 7,7082*** 6,8158*** 7,5586*** 6,5005*** 7,3449*** 6,5884*** 7,2344*** 6,3005*** 6,7511*** 6,2766*** 6,5544*** 6,0346*** 5,8322*** 5,9317*** 5,4378*** 5,4456*** 5,5210*** 5,7506*** 5,1940*** 5,3576*** 5,2178*** 5,4823*** 4,8720*** 5,2576*** 4,5165*** 5,1923*** 4,6180*** 5,0539*** 1,8737*** 2,3707*** 1,4047*** 2,0780*** 0,3022*** 0,9428*** 1,2206* 0,8361*** 0,8605* 0,0558** 0,1667*** 0,1302*** 0,1720** 0,1232*** -0,0071 0,1769*** 0,1307** -0,0251 -0,3343*** 0,0539** -0,1645*** 0,0536** -0,2754*** 0,1383*** -0,1157* 0,1821*** 0,2301*** 0,1213* 1,4969*** 1,6848*** 1,3693*** 1,3496*** 0,8108*** 0,9630*** 0,8525*** 0,9143*** 0,6237*** 0,9132*** 0,6887*** 0,8417*** 0,5797*** 0,9749*** 0,6027*** 0,8419*** 1,7403*** 1,2884*** 1,3065*** 1,1842*** 1,2849*** 1,0629*** 1,1267*** 1,0328*** 1,4256*** 1,1242*** 1,3034*** 1,1207*** 1,5333*** 1,3115*** 1,4073*** 1,3448*** 1,5170*** 1,3337*** 1,5238*** 1,3705*** Bilaga 3 SOU 2010:105 0,7191*** 0,7323*** 0,6061*** 0,5785*** 0,7939*** 0,6669*** 0,4673*** 0,4893*** -9,3906*** -8,8896*** -8,6768*** -8,4227*** 1,2118*** 1,2785*** 1,3346*** 1,2028*** som andel av total 0,3086*** 0,3319*** 0,3512*** 0,3954*** Not:*, ** och *** visar en signifikansnivå på 5, 1, respektive . Tabell 2 Estimerade parametrar för sannolikheten av en positiv pensionsgrundande inkomst 0,8113*** 0,7742*** 0,8425*** 0,7938*** 0,0248*** -0,0049* 0,0471*** 0,0530*** 0,0718*** 0,0047** 0,0563*** 0,0369*** 0,0891*** 0,0118*** 0,0634*** 0,0424*** 0,0776*** 0,0322*** 0,0754*** 0,0464*** 0,0757*** 0,0427*** 0,0780*** 0,0473*** 0,0726*** 0,0419*** 0,0714*** 0,0399*** 0,0556*** 0,0275*** 0,0365*** 0,0283*** 0,0381*** -0,0090*** -0,0322*** -0,0210*** -0,0517*** -0,0275*** -0,0652*** -0,0345*** -0,0675*** -0,0203*** -0,0811*** -0,0232*** -0,0828*** -0,0143*** -0,0786*** -0,0022 -0,0649*** -0,0399*** 0,0056*** -0,0387*** 0,0091*** -0,0439*** 0,0098*** -0,0222*** 0,0433*** 0,0611*** 0,0254*** 0,0464*** 0,1077*** 0,1220*** 0,0859*** 0,0982*** 0,9429*** 1,0970*** 0,8467*** 1,0511*** Not:*, ** och *** visar en signifikansnivå på 5, 1, respektive . Beräkning av allmän pension Beräkningen av den allmänna pensionen kan delas upp i två delar: det gamla och det nya systemet. För individer födda beräknas pensionen enligt gamla systemet och för individer födda senare än 1938 beräknas den enligt det nya. För mellangenerationen används pension från både det gamla och nya systemet, vägt proportionerligt mot tiden i respektive system. Pension enligt gamla systemet kan delas upp i två delar, ATP och folkpension. För beräkningen krävs information med pensionspoäng samt medelvärdet av de med högst poäng. Eftersom vi har information om individens pensionspoäng under hans livstid (i ) så kan bägge dessa parametrar beräknas. ATP beräknas som, ATP=0,6*medelpoäng*poängår*PB Där medelpoäng är summan av de 15 bästa åren dividerat med antal år med pensionspoäng av dessa . Poängår är totalt antal år med pensionspoäng dividerat med 30, där med pensionspoäng är maximum. PB är prisbasbelopp det år individen pensioneras, dvs. i våra beräkningar . Folkpensionen beräknas enligt, FP=P1*PB*poängår, där P1=0,785 för gifta och 0,96 för ogifta. Dessa två delar summerar till tilläggspensionen (TP=ATP+FP). Det nya systemet består av allmän inkomstpension och premie- Då det nya systemet är avgiftsbestämt kan det vara relevant att nämna avgiften. För perioden –1994 har pensionsbehållningen beräknats som av den pensionsgrundande inkomsten. För perioden –1998 som och efter 1999 som . Anledningen till denna sänkning av avgiften beror på avgiften för premiepensionen, som 1995–1998 var och därefter . Uppräkningen av pensionsbehållningen görs med inkomstindex och för premiepensionen beror värdeändringen på avkastningen av individens val. Här antas en nominell avkastning på för alla. Summan av pensionsbehållningen från inkomst- och premiepension vid utgör underlaget för att beräkna individens pension enligt det nya systemet. Pensionsbeloppet vid erhålls genom att dividera pensionsbehållningen med ett delningstal. Delningstalet är en beräkning av återstående livslängd för respektive födelsekohort, dvs. i våra beräkningar . Delningstalet är även justerat med en faktor som tar hänsyn till en diskontering av pensionen så att ett högre belopp erhålls vid början av pensionen. Denna faktor är satt till och innebär att indexeringen av uttagen pension indexeras enligt det s.k. följsamhetsindexet som är inkomstindex minus . Detta har emellertid ingen relevans vid våra beräkningar då vi enbart utgår från pensionen vid . Vid kohorten född är detta delningstal satt till 15,56 och för dem som är födda är det satt till 16,53. För individer födda ha vi valt samma delningstal. Detta innebär naturligtvis att vi inte tar hänsyn till att dessa individer kommer att ha en ökad livslängd. Våra beräknade pensionsnivåer kommer därmed att bli för höga för yngre generationer. Eftersom vi kommer att presentera resultaten i form av relationer till pensionen för svenskfödda män har detta ingen betydelse. Således beräknas pensionen enligt nya systemet som pensionsbehållning dividerat med delningstalet. För mellangenerationen födda –1954 beräknas pensionen så att det nya systemet gradvis fasas in. De som är födda får 4/20 från det nya systemet och denna del ökas sedan för varje födelsekohort tills de som är födda får 19/20 och de som är födda får hela pensionen från nya systemet. Således, för samtliga individer som ingår i vårt urval, kan allmän pension (AP)beräknas som, TP+IP+PP (tilläggspension, inkomstpension och premiepension). Efter detta återstår enbar en komponent i det allmänna pensionssystemet, nämligen garantipensionen. Om AP (allmän pension) är mindre än P2*PB, där P2=1,26 för ogifta och 1,14 för gifta/samboende så erhålls full garantipension beräknad enligt: GP= P3*PB*BÅ/40 - AP, där P3 = 2,13 för ogifta och 1,9 för gifta/samboende. BÅ är bosättningsår vilket maximalt kan vara 40. För AP större än P2*PB, görs beräkningen enligt, GP=( P3- P2)*PB*BÅ/40 - 0,48*(AP- P2*PB*BÅ/40) Den totala pensionen erhålls således genom att summera AP och GP. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järnvägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan –en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. 96.Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. 97.Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. 99.Flickor, pojkar, individer –om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. 100.Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknadsdriven utveckling? 101.Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet. 102.Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av 1900-talets friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död. 104.E-legitimationsnämnden och Svensk e-legitimation. 105.Ålderspension för invandrare från länder utanför OECD-området. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av 1900-talets friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död. Ålderspension för invandrare från länder utanför OECD-området. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. En effektivare förvaltning av statens fastigheter. Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. och Svensk e-legiti- mation. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Backgroundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Planering på djupet – fysisk planering av havet. Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet. Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknadsdriven utveckling? Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flyktingmottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.