sou · GYB315 · 2011-01-01 00:00:00 — Enligt LVU ska vård beredas en ung person antingen på grund av brister i hemmiljön eller på grund av den unges egna beteende om det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. Vård ska beslutas om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroende- framkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Med brottslig verksamhet avses upprepad brottslighet som inte är av bagatellartad natur. Socialt ned- brytande beteende innebär att den unge beter sig på ett sätt som avviker från samhällets grundläggande normer, t.ex. genom något eller några enstaka allvarliga brott. får besluta att den som är ska omhändertas . För detta krävs att det är sannolikt att den unge behöver beredas vård med stöd av LVU och att rättens beslut om vård inte kan avvaktas med hänsyn till risken för den unges hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utredningen allvarligt kan försvåras eller vidare åtgärder hindras. I LVU finns även bestämmelser om förebyggande insatser för den som är . Enligt bestämmelsen får socialnämnden besluta att den unge ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson eller delta i behandling i öppna former inom , även om dessa åtgärder inte kan ges med samtycke från den unge själv, om han eller hon fyllt , och av den unges vårdnadshavare. En förutsättning är att den unge kommer att behöva beredas vård enligt LVU om beteendet fortsätter. Vidare krävs att en särskild behandlingsplan finns när beslutet meddelas. Myndigheters arbete mot nyrekrytering ansvar för unga lagöverträdare För drygt en fjärdedel av samtliga unga i åldern 15–som lagfördes för brott 2008 fick ansvaret för att verkställa den påföljd som domstolen beslutat. trädde ändringar i reglerna om ingripanden mot och behandling av unga lagöverträdare i kraft. Syftet med ändringarna var att vidare- utveckla och förbättra påföljdssystemet för unga i åldern som gjort sig skyldiga till brott. Ändringarna syftade också till att förbättra möjligheterna att tidigt ingripa för att motverka att barn utvecklar en kriminell livsstil. Därutöver syftade reformen till att minska användningen av påföljderna fängelse och sluten ungdomsvård. Genom ändringarna infördes bl.a. ungdomstjänst som en ny, fristående påföljd. Ungdomstjänst innebär att den dömde ska utföra oavlönat arbete i mellan 20–beroende på hur allvarligt brottet är. Utöver arbetet kan påföljden bestå av särskilt anordnad verksamhet. var det endast möjligt att döma till ungdomstjänst i förening med ungdomsvård. Denna möjlighet finns fortfarande kvar. Endast den som är får dömas till ungdomstjänst. Den unge måste samtycka till påföljden. Rätten får döma till ungdomstjänst om påföljden kan anses tillräckligt ingripande med hänsyn till brottslighetens straffvärde och den unges tidigare brottslighet och det inte finns skäl för att döma till ungdomsvård. I valet mellan ungdomsvård och ungdomstjänst är utgångspunkten att ungdomsvård ska ha företräde. Ungdomstjänst är däremot vanligen en lämpligare påföljd än villkorlig dom. I valet mellan ungdomstjänst och böter ska ungdomstjänst väljas, om den påföljden inte är alltför ingripande. Som redovisas i bilaga 4 dömdes drygt 1 600 unga i åldern 15–till ungdomsvård respektive 3 000 till ungdomstjänst. Utvärderingar av arbete med unga lagöverträdare metoder i socialt arbete (IMS) har i ett regeringsuppdrag till redovisat en systematisk sammanställning av översikter om effekter på återfall i kriminalitet. I rapporten10 konstateras att insatser för unga lagöverträdare som 10 , K. m.fl. (2008): Insatser för unga lagöverträdare. En systematisk sammanställning av översikter om effekter på återfall i kriminalitet. Myndigheters arbete mot nyrekrytering har en terapeutisk grundidé som syftar till att förändra beteenden och tankesätt hos den unge generellt sett är mer effektiva än påföljder eller insatser som saknar ett sådan innehåll. Vidare framgår att insatser som riktas mot riskfaktorer som bidrar till att upprätthålla den unges kriminella beteende är mer framgångsrika än insatser som inte gör det. En viktig generell slutsats i rapporten är att gruppsamman- sättningen av ungdomar i behandling kan ha betydelse för effekter på återfall i kriminalitet. När gruppen består av många unga med kriminellt förflutet och som kan anses ha en betydande risk för framtida brottslighet, minskar chanserna till positiva behandlings- effekter. Negativa processer kan uppstå i ungdomsgruppen som kan vara kontraproduktiva i behandlingssituationen. Polisen har en central roll när det gäller att förhindra nyrekrytering till kriminella grupperingar. I första hand syftar polisens verksamhet till att förebygga brott och att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. I uttrycket upprätthålla allmän ordning ingår bl.a. polisens åliggande att förhindra att brott begås. Av polis- lagen (1984:387) framgår också uttryckligen att till dess uppgifter hör att förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten. Därmed avses den brottsförebyggande verksamheten i egentlig mening, dvs. sådan verksamhet som är riktad till personer som inte är föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av brott. Det gäller således bl.a. kontaktskapande verksamhet riktad mot ungdomar liksom brottsförebyggande information och verksamhet som syftar till att underrätta allmänheten om brottsrisker och åtgärder som kan vidtas för att öka det egna skyddet mot brott. Polisen kommer som regel tidigt i kontakt med unga som begår brott, i synnerhet om den unge begår brott vid upprepade tillfällen. Underrättelseinformation avseende vuxna personer som är vane- kriminella eller som kan knytas till kriminella grupperingar visar att dessa som regel har varit kända av polisen sedan tidiga tonåren. Polisens mål för det brottsförebyggande arbetet är att polisen ska bidra till att minska brottsligheten dels genom insatser inom det egna ansvarsområdet, dels genom aktiv medverkan i samhällets Myndigheters arbete mot nyrekrytering gemensamma brottsförebyggande arbete.11 Regeringen har närmare uttalat att det för en framgångsrik brottsförebyggande verksamhet krävs att polisen är synlig och effektiv i samhället och att arbetet har en lokal förankring. Polisens brottsförebyggande arbete ska enligt regeringen bedrivas planlagt och underrättelsestyrt. En ökad polisiär synlighet är ett värde i sig då det påverkar människors trygghet. Människors upplevelser av otrygghet och rädsla att utsättas för brott innebär en försämrad livskvalitet för den enskilde.12 En ökad polisiär synlighet och närvaro en viktig del av polisens trygghetsskapande och brottsförebyggande arbete. Senast ska det finnas 20 000 poliser. De nya poliser som tillförs verksamheten ska i allt väsentligt användas i yttre tjänst för att öka polisens synlighet. Målet är att hälften av allt polisarbete ska äga rum i yttre tjänst. Vidare ska samverkan mellan polisen och landets kommuner öka. Genom en mer synlig och närvarande polis och en utökad samverkan ska det brottsförebyggande arbetet utvecklas och förbättras.13 Polisen ska härtill försvåra nyrekrytering av ungdomar till kriminella nätverk och försvåra för särskilt utpekade personer att verka i dessa nätverk.14 Polisen har en särskilt viktig uppgift när det gäller att förebygga ungdomsbrottslighet generellt och rekrytering till kriminella grupperingar i synnerhet. En del i detta arbete är bl.a. att polisen ska verka i lokalsamhället och arbeta på de tider och platser där ungdomar befinner sig. redovisar att antalet ungdomsärenden, dvs. ärenden som avser personer i åldern 12–, har ökat med jämfört med året innan.15 registrerades 41 450 ungdomsärenden mot 37 900 året innan. Parallellt med att antalet inkomna ungdomsbrottsärenden ökat har också handläggningstiden (den s.k. medelgenomström- ningstiden) för dessa ärenden blivit längre. Den genomsnittliga genomströmningstiden vid ungdomsärenden var 2008.16 11Regeringsbeslut I:16 med dnr Ju2008/8581/PO m.fl. 2008/09:1, Utgiftsområde 4, s. 16. 13Rikspolisstyrelsens beslut angående polisens planeringsförutsättningar för perioden –2011, diarienr CO-903-1412/08, s. 5. 14Samma källa, s. 16. 16Året innan var antalet dagar 72. Jämfört med 2005 har genomströmningstiden ökat med Myndigheters arbete mot nyrekrytering Det brottsförebyggande arbetet berör hela samhället och förutsätter ett aktivt deltagande från många olika myndigheter och organisationer. Kriminalpolitik är, enkelt uttryckt, så mycket mer än bara rättsväsendet och straffrätten. Vissa samhällsorgan har emellertid ett särskilt ansvar för att motverka ungdomsbrottslighet generellt och rekrytering till kriminella nätverk i synnerhet. Skolan, och polisen har här ett stort ansvar. Även myndig- heter som Kriminalvården och (SiS) är viktiga aktörer när det gäller att förebygga fortsatt brottslighet. En närmare beskrivning av dessa båda myndigheter görs emellertid i kapitel 8, som handlar om insatser för underlätta för personer som vill lämna kriminella grupperingar. 5 Insatser mot nyrekrytering Enligt direktiven ska utredningens förslag utformas så att de tar sin utgångspunkt i det arbete som redan bedrivs. Utredaren ska därför i lämplig utsträckning beskriva det arbete som pågår. I det följande redovisas några exempel på insatser mot nyrekrytering till kriminella grupperingar som utredningen har kommit i kontakt med under arbetets gång. Mot bakgrund av att problemen med kriminella grupperingar är mer omfattande i storstäderna än i övriga landet har kartläggningen koncentrerats till , och . Beskrivningen avser i huvudsak verksam- heter där polismyndigheterna i respektive storstadslän medverkar. Kapitlet avslutas med en kortfattad beskrivning av några erfaren- heter från andra länder. I länets alla distrikt drivs inom ramen för den ordinarie verksam- heten särskilda och gemensamma satsningar för att motverka nyrekrytering till kriminella nätverk. sker det i samverkan mellan polismyndigheten och andra myndigheter. Länspolismästarens ungdomsråd startades och består av ett 25-tal ungdomar i åldern 13–, huvudsakligen från socialt utsatta bostadsområden. träffas tillsammans med länspolismästaren fyra till . 2006 upprättades även ungdomsråd i de åtta polismästardistrikten. I polismästarnas ungdomsråd deltar 10–20 ungdomar med olika bakgrund. Exempel på insatser mot nyrekrytering Ungdomarna engageras i råden bl.a. genom tidigare kontakter med polisen och med hjälp av personal på fritidsgårdar och fält- assistenter. Syftet med råden är att ta tillvara ungdomarnas erfarenheter och idéer för att bättre kunna arbeta polisiärt med att exempelvis förhindra nyrekrytering till kriminella nätverk samt skapa dialog mellan polis och ungdomar. Ungdomsrådens diskussioner med polisledningarna i distrikten bidrar i hög grad till att utveckla det brottsförebyggande polis- arbetet i myndigheten. Att synas bland ungdomar och att förklara varför polisen agerar som den gör i olika situationer är viktigt för att grundlägga ett förtroende för polisen och dess arbetsmetoder. Lokala poliskontor är en satsning med förstärkt polisiär närvaro i 27 utvalda bostadsområden. Satsningen startade då de första poliskontoren öppnade i och Ronna. Idén med poliskontor har delvis sitt ursprung i länspolismästarens ungdoms- råd. Ungdomsperspektivet är grundläggande i arbetet. Poliskontoren är en hörnsten i myndighetens brottsförebygg- ande strategi, men uppgifterna och betydelsen är avsevärt vidare än så. Den kunskap om lokala förhållanden som poliserna vid dessa kontor tillägnat sig har visat sig få allt större betydelse för annat polisarbete, t.ex. då det gäller brottsutredningar där goda kunskaper om ungdomar och lokala förhållanden inte sällan är avgörande för uppklaringen av allvarligare brott. Tillgång till poliskontor är också en viktig förutsättning för flera av de övriga satsningar som ingår i polismyndighetens långsiktiga strategi. Vid varje poliskontor finns fyra till sex poliser som arbetar ute bland de ungdomar och andra som bor och verkar i bostads- området. Polisen blir en del av vardagen och deras uppgift är att få kännedom om förhållandena i området, att arbeta brottsförebygg- ande och att ingripa mot brott. Arbetet utgår från den lokala problembilden och syftar till att öka förtroendet mellan polisen och de ungdomar och andra som lever i områdena. Sammanfattningsvis ska personalen vid poliskontoren: Arbeta brottsförebyggande i nära samverkan med andra samhällskrafter – t.ex. skolan, , föräldrar och föreningslivet – i syfte att förhindra att ungdomar dras in i en kriminell livsstil. Exempel på insatser mot nyrekrytering Arbeta med kontaktskapande verksamhet för att stärka förtroende för polisen, särskilt bland ungdomar. Ingripa mot brott och upprätta respekt för lag och ordning. En förutsättning för att det brottsförebyggande arbetet ska ge resultat är att poliskontorens personal har goda och djupa kunskaper om de lokala förhållandena och inte minst om ung- domar i området. Genom poliskontoren får polisen en bra över- blick och kunskap om vilka unga som har problem. Placeringen av poliskontor bygger på en sammanvägd problembild inom olika områden utifrån kriterier angående socio- ekonomisk status och brottslighet. Andra kriterier är de boendes upplevda otrygghet, att området uppfattas negativt eller har en tydlig problembild kring exempelvis ungdomskriminalitet eller ungdomar i risksituationer. Kontaktpolisverksamhet har funnits och erbjuds kontaktpoliser för samtliga 1 300 grund- och gymnasie- skolor i länet. Genom kontaktpoliser för skolor vill polisen tillsammans med skolledning och socialtjänst bl.a. skapa gemensamma rutiner för hantering av brott begångna i skolan eller på väg till och från skolan. Inom skolorna finns det ofta kunskap och information som kan vara av stor betydelse i det brottsförebyggande och brottsutred- ande arbetet. En viktig uppgift för kontaktpolisen är att medverka till att sådan kunskap kommer till nytta i den polisiära verksamheten. Kontaktpoliserna har bl.a. utarbetat en strategi för hur polis och skola ska hantera misstankar kopplade till s.k. skolskjutningar. Skolledning, skolpersonal, elever och föräldrar kan enkelt vända sig till skolans kontaktpolis när de har upplysningar, frågor eller funderingar som rör brott i skolan. Kontaktpoliserna har kunskap om och erfarenhet av det område där skolan i fråga ligger. Kontakten med föräldrar utgör en viktig del i arbetet. Polisen håller efter behov föräldramöten där de informerar om exempelvis narkotika, alkohol, skadegörelse och gängkriminalitet. Detta bidrar till en höjd medvetenhet kring den lokala problematiken och de åtgärder som behöver ske. Exempel på insatser mot nyrekrytering Chefssamråd finns i myndighetens samtliga åtta polismästar- distrikt. Där träffas regelbundet – under ledning av respektive polismästare – de högsta beslutsfattarna från t.ex. rättsväsendet, , skolan, hälso- och sjukvården, brandförsvaret och lokaltrafik för att tillsammans utveckla det strategiska brottsförebyggande arbetet. Bland beslutsfattarna finns både politiker och tjänstemän. Utvecklingen är att även höga besluts- fattare från t.ex. näringslivet och andra lokala organisationer ingår i dessa samråd efter modellen för s.k. samhällsråd.1 Utgångspunkten är att myndigheter och andra utifrån en gemensam problembild ska samplanera sina insatser. Det som främst prioriteras är att förebygga brottslighet, hindra nyrekrytering av unga till kriminella nätverk, motverka missbruk och minska våldsbrottsligheten. Även insatser mot den organise- rade brottsligheten är prioriterad. En viktig utgångspunkt är att insatserna ska kroka i varandra. För det krävs en aktiv samplanering. Utgångspunkten för chefssamråden är att det inte räcker med enbart polisiära insatser för att långsiktigt förändra utvecklingen inom ett brottsområde. För att polisens arbete ska få en varaktig effekt krävs att flera myndigheter och organisationer arbetar ihop med gemensamma satsningar såsom ungdomsverksamhet, utbild- ning och behandling av personer som har missbruksproblem eller andra sociala problem. Samplaneringen bidrar bl.a. till att myndig- heternas resurser kan användas mer effektivt. Utredningscentrum för unga lagöverträdare i startade ett utredningscentrum för unga lagöverträdare i kommun med inriktning på att med snabba reaktioner ingripa mot personer som gjort sig skyldiga till brott. Målsättningen är att förhindra och tidigt upptäcka ungdomars brottslighet samt förkorta utredningsprocesserna hos polis och socialtjänst. Den unge och dennes föräldrar kallas till förhör från det att den unge identifierats som gärningsman. Inför mötet får föräldrarna bl.a. i uppgift att ta reda på hur det går 1 Se promemorian Nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten – överväganden och förslag (Ds 2008:38). Exempel på insatser mot nyrekrytering för deras barn i skolan. Direkt efter förhöret startar sin förhandsbedömning och båda utredningarna drivs parallellt. Det gör att onödig byråkrati och väntetider minskas. Utredningscentrum bygger på ett nära samarbete mellan när- polisen i , och City åklagarkammare. Även Stödcentrum för unga brottsoffer och medlingsverksamhet finns knutna till Utredningscentrum. Polis, socialtjänst och stödcentrum är samlokaliserade på . En särskild åklagare är avdelad för Utredningscentrum. Av central betydelse för verksamheten är att brotten utreds där den unge bor, inte där brottet är begånget. Genom samlokaliseringen har kontakten mellan och polisen underlättats. En intern uppföljning visar att återfallen i brott har minska markant och att föräldrarna är mycket positiva till att de involveras tidigt och får stöd av polis och socialtjänst. Även utredningstiden har minskat kraftigt och håller sig inom den lagstadgade tiden , även om enstaka undantag förekommer. Utredningstiden för har även den förkortats . arbetar samtliga polisdistrikt i för att bilda utredningscentrum efter modell och har sådana utredningscentrum startas i t.ex. , och . Samarbete mellan polisen och Motiverande Interventioner (MUMIN), är ett samarbete mellan polismyndigheten, och stad.2 Ett viktigt led har varit att upprätta en provisorisk polisstation i i samt låta fältförlagda socialsekreterare arbeta med polisen för att söka upp ungdomar. Vid misstanke om ringa narkotikabrott körs den unge direkt till för provtagning och förhör. Samtal och behandlingskontrakt erbjuds i direkt anslutning till gripandet. Ung i X-Cons, som är en ideell förening för unga med egen erfarenhet av brott och missbruk, är med i verksamheten och försöker att motivera ungdomar som säger nej till vidare behandling. Denna snabba utrednings- och påföljdskedja har visat 2 är en del av som bedriver beroendevård i regi. Enheten ansvarar för hälso- och sjukvård för barn och ungdomar upp till med missbrukproblem. Exempel på insatser mot nyrekrytering sig vara en viktig metod för att stoppa missbruk och förhindra fortsatt kriminalitet. har på en permanent ungdomsgrupp bestående av sex fältassistenter som arbetar nära polisen på helgnätter och . Fältassistenterna är exempelvis med vid förhör med unga och kan snabbt kontakta föräldrar och vidta åtgärder för att stötta den unge. Social- sekreterare finns också placerade i polishuset och de arbetar även kvällar och helgnätter. beslutade länspolismästaren att inleda en myndighetsgemensam satsning, Nova, för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Denna satsning har efter hand också fått en inriktning mot rekryteringen av ungdomar till kriminella gäng. Insatserna är underrättelsebaserade och omfattar bl.a. upprättandet av en lista med aktuella namn på personer som är involverade i grov organiserad brottslighet. Syftet är att lagföra grovt kriminella vaneförbrytare som i vissa fall kan fungera som inspirationskällor för ungdomar i risksituationer. Grundtanken med Nova är att alla poliser i yttre tjänst ska ha goda kunskaper om vilka personer som finns på Nova-listan, så att de kan arbeta aktivt mot dem. Satsningen innehåller även Aktionsgrupp Nova, vilken består av yttre spanare, utredare och samordnare. Aktionsgruppen ägnar speciellt intresse åt ungdomar som finns i sfären kring de livsstilskriminella personer som återfinns på Nova-listan. Länskriminalpolisavdelningen har i två rapporter3 undersökt relationer mellan kriminella personer på Nova-listan och ungdomar som riskerar dras in i kriminella nätverk. Rapporterna pekar på vikten av tidiga åtgärder på ett lokalt plan för att försvåra för ungdomar att påbörja en kriminell karriär i ett nätverk. Nova har därför inlett ett nära samarbete med närpolisen, de lokala polis- 3 Rekrytering till kriminella nätverk i och Ungdomar nära kriminella nätverk 2009. Exempel på insatser mot nyrekrytering kontoren samt skapat en arbetsmetod för en närmare samverkan med för att motverka nyrekrytering till kriminella nätverk. Samverkan sker även med de ungdomskoordinatorer som finns på länskriminalpolisavdelningen samt i samtliga polismästar- distrikt och som bl.a. arbetar med att identifiera fungerande arbetsmetoder för genomförande i hela myndigheten. Arbetet har lett till att de grova brottslingarna har polisens blickar på sig och att många av dem grips och döms för brott de begår. Det är en viktig signal till de unga personer som finns i kretsarna kring de grovt kriminella. Ett exempel på en insats: Serum skedde i ett antal förorter till en intensiv rekrytering till ett kriminellt gäng som ursprungligen kommer från och . Utredningsarbetet pekade på att grupperingen var involverad i allvarlig och organiserad brottslighet och att framför allt minderåriga riskerade att rekryteras. Med anledning av underrättelseinformationen genom- fördes en länsgemensam insats mot grupperingen. Insatsen omfattade intern och extern samverkan där varje part fick tydliga direktiv om att arbeta såväl repressivt som preventivt. I insatsen ingick poliser från kriminal-, ordnings-, underrättelse-, spanings- och närpolisenheterna. Poliser vid poliskontoren arbetade aktivt med utsatta ungdomar, deras föräldrar, skolan och fritidsverksamheter. Insatsen skedde i nära samverkan med socialtjänst och kommun. Polisen genomförde informationsmöten med bl.a. rektorer, kuratorer och handläggare på för att ge kunskap om hur kriminella grupperingar fungerar och påverkar de ungdomar som finns i eller kring grupperingen. Ett särskilt framtaget informationsmaterial användes vid mötena. Genom insatsen har ett 50-tal unga kommit att misstänkas för brott och ett 15-tal av dem har dömts för bl.a. narkotikabrott och utpressning. Vidare har ett 10-tal unga omhänder- tagits med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Sammanfattningsvis kan konstateras att genom en gemensam lägesbild för alla, en tydlig ansvarsfördelning och en fortlöpande uppföljning har etableringen av grupperingen kunnat motverkas. Exempel på insatser mot nyrekrytering polismästardistrikt har en särskild sektion mot gäng- kriminalitet (SGI). Genom riktat arbete mot de kriminella nätverken har SGI skaffat sig goda insikter om hur brottsligheten bedrivs och hur nyrekryteringen går till. Arbetet är bl.a. inriktat på att stoppa kriminella föredömen som propagerar, rekryterar och lever en kriminell livsstil med hög materiell status och utnyttjande av varumärken och makt. För att försvåra nyrekryteringen riktas särskild uppmärksamhet mot ungdomar som umgås med äldre kriminella. SGI har bidragit till att ett mycket stort antal kriminella personer har lagförts. Planerat initiativ av näringslivet i En planerad satsning som visserligen inte primärt drivs av polis- myndigheten, tar form i . Där vill det lokala näringslivet ta ett socialt ansvar för ungdomarna i området.