sou · GYB390 · 2011-01-01 00:00:00 — När dessa bestämmelser infördes motiverades det med att led- ningsuppgifterna i många ekonomiska föreningar var så omfattande och komplicerade att styrelsen inte lämpligen kunde sköta såväl över- gripande och långsiktiga frågor som den löpande förvaltningen. Det uttalades särskilt att det i vissa föreningar av särskilt stor betydelse från ekonomisk och social synpunkt alltid borde finnas en verk- ställande direktör. Gränsen för när en ekonomisk förening skulle vara skyldig att ha en verkställande direktör bestämdes till 200 an- ställda.7 Enligt vår bedömning bör det även i fortsättningen finnas en möjlighet att utse verkställande direktör i en ekonomisk förening. Reglerna om i vilka fall en sådan ska utses bör dock göras mer flexibla och anpassas till vad som enligt aktiebolagslagens regler gäller för privata aktiebolag. Av 8 kap. 27 § aktiebolagslagen framgår att styrelsen i ett privat aktiebolag får utse en verkställande direktör att bl.a. sköta den löp- ande förvaltningen i bolaget. Ett privat bolag – oavsett storlek i form av antal anställda, omsättning, balansomslutning m.m. – är alltså aldrig skyldigt att ha en verkställande direktör. För de publika aktie- bolagen gäller i stället en generell skyldighet att ha en verkställande direktör (se 8 kap. 50 § aktiebolagslagen). Denna skyldighet har dock inte motiverats med att publika aktiebolag skulle vara särskilt stora – så behöver ju inte heller vara fallet – utan av att publika aktiebolag typiskt sett vänder sig till allmänheten för anskaffning av kapital. Vi anser att ekonomiska föreningar även i detta hänseende bör jämställas med privata aktiebolag. Det förekommer inte några sär- skilda omständigheter som ger anledning att, trots detta, behålla särbestämmelse för vissa ekonomiska föreningar. Vi föreslår alltså att kravet på att vissa större ekonomiska föreningar ska ha en verk- ställande direktör tas bort. Det kan tilläggas att det i flertalet stora ekonomiska föreningar troligen ändå kommer att utses en verkställ- ande direktör för att underlätta det löpande arbetet i föreningen. Även i övrigt bör förutsättningarna för att utse en verkställande direktör förenklas. kan styrelsen inte utse en verkställande direktör annat än om det finns stadgebestämmelser om detta.8 Enligt 1986/87:7 s. 66. 8Här bortses från de föreningar som enligt lag är skyldiga att ha en verkställande direktör. vår mening är detta krav på stadgereglering onödigt. Normalt bör det vara styrelsens sak att bestämma hur föreningens organisation ska vara uppbyggd. Behovet av att utse en verkställande direktör kan också uppkomma med kort varsel och det kan då vara olägligt att behöva avvakta en stadgeändring. Styrelsen i en ekonomisk förening bör därför kunna utse en verkställande direktör även om det inte finns bestämmelser om detta i stadgarna. Förslag: En styrelseledamot eller verkställande direktör i en eko- nomisk förening ska inte få handlägga frågor om avtal mellan föreningen och tredje man som han eller hon ensam eller till- sammans med någon annan får företräda. Detta ska dock inte gälla om föreningen och tredje man ingår i en koncern eller i en koncernliknande företagsgrupp. Enligt 6 kap. 10 § föreningslagen får en styrelseledamot eller en verk- ställande direktör inte handlägga en fråga rörande avtal mellan honom eller henne och föreningen. Han eller hon får inte heller handlägga en fråga om avtal mellan föreningen och tredje man, om företrädaren i frågan har ett väsentligt intresse som kan vara strid- ande mot föreningens. Så kan exempelvis vara fallet då det är fråga om ett avtal mellan föreningen och en anhörig till en styrelseleda- mot. Regleringen anses också hindra en styrelseledamot eller en verk- ställande direktör från att delta i handläggningen av ett avtal mellan föreningen och en annan juridisk person i vilken styrelseledamoten eller den verkställande direktören har ett betydande intresse av ekonomiskt eller annat slag som kan strida mot föreningens. Dessa jävsbestämmelser vilar på goda grunder och bör bestå. Vi har också övervägt om det bör införas regler om s.k. ställföre- trädarjäv. Med ställföreträdarjäv avses att en person som är ställföre- trädare i två associationer anses jävig när de båda associationerna rättshandlar med varandra. En person som är styrelseledamot i ett byggbolag och sitter i styrelsen för en bostadsrätts- förening skulle därigenom vara förhindrad att delta i handlägg- ningen av ett avtal mellan byggbolaget och bostadsrättsföreningen. innehåller aktiebolagslagen bestäm- melser om ställföreträdarjäv (se 8 kap. 23 § första stycket 3 aktie- Motivet för detta är att även om ställföreträdaren i dessa fall inte har något identifierbart egenintresse som kan strida mot bolagets så finns det typiskt sett en risk för att han eller hon inte tillvaratar bolagets intresse i den utsträckning som är lämplig.9 Någon motsvarande ändring i föreningslagen har dock inte skett. Enligt vår bedömning gör sig skälen bakom aktiebolagslagens bestämmelser om ställföreträdarjäv gällande även i fråga om eko- nomiska föreningar. Vi föreslår därför att motsvarande bestämmelser tas in i den nya föreningslagen. Liksom är fallet i fråga om aktie- bolag bör ställföreträdarjäv inte föreligga då föreningen och dess motpart ingår i samma koncern eller i en annan koncernliknande grupp. 10.3.8Tidpunkt för när vissa uppdrag börjar och slutar att gälla Förslag: Ändringar i styrelsens sammansättning samt beslut att utse eller entlediga en verkställande direktör eller en särskild firma- tecknare ska få verkan tidigast då anmälan om ändringen kommer in till . Enligt gällande rätt får ett beslut att utse någon till styrelseledamot i en ekonomisk förening eller att entlediga någon från ett sådant uppdrag verkan från den tidpunkt då beslutet fattas eller från den senare tidpunkt som anges i beslutet. Samma sak gäller för beslut att utse eller entlediga en verkställande direktör eller en särskild firmatecknare. Det är alltså denna tidpunkt som avgör när veder- börandes ansvar och behörighet inträder respektive upphör. gällde detsamma på aktiebolagsrättens område. gäller emellertid bestämmelser av innebörd att ändringar i ett aktie- bolags styrelse, liksom utseende respektive entledigande av verkställ- ande direktör och särskild firmatecknare, får verkan tidigast från den tidpunkt då anmälan om ändringen kommit in till Bolags- verket. Som skäl för detta angavs bl.a. att den tidigare gällande ordningen kunde missbrukas av mindre seriösa företagare.10 Således hade det från åklagarväsendet påtalats att det var vanligt att per- soner som stod registrerade som styrelseledamöter i aktiebolags- 1997/98:99 s. 96. 2004/05:85 s. 313. registret påstod att de i själva verket hade avgått från sin styrelse- post före en viss kritisk tidpunkt, något som kunde medföra att de inte kunde hållas ansvariga för handlingar som hade företagits i bo- lagets namn. En nyordning av innebörd att förändringar i kretsen av styrelseledamöter får rättsverkan först när förändringen anmäls för registrering ansågs ge fördelar från ett brottsbekämpnings- perspektiv. Den skulle, sades det, inte heller innebära några avse- värda svårigheter för seriösa företagare. En person som hade valts till ny styrelseledamot och anmält detta till kunde träda in i sitt uppdrag utan att behöva avvakta att registrering av de nya uppgifterna sker och skulle således inte vara beroende av verkets handläggningstid. På motsvarande sätt skulle en avgående ledamot genom att anmäla sitt entledigande kunna vara säker på att han eller hon fritas från det ansvar som uppdraget innebar.11 Sådana oseriösa förfaranden som föranledde regleringen i aktie- bolagslagen torde i och för sig vara mindre vanliga i fråga om ekonomiska föreningar men kan ändå förekomma. Också syste- matiska skäl talar för att regleringen på detta område bör vara den- samma i föreningslagen som i aktiebolagslagen. Vi föreslår därför samma reglering som i aktiebolagslagen. I sammanhanget kan nämnas att enligt uppgift från är frekvensen av ändrings- anmälningar lägre för ekonomiska föreningar än för aktiebolag, något som torde sammanhänga med att det finns brister i föreningarnas anmälningsrutiner. Detta kan, med den nu föreslagna ordningen, skapa vissa problem, exempelvis så att en av föreningen företagen rättshandling inte blir giltig därför att en styrelseledamots inträde inte anmälts och han eller hon som en följd av detta inte var be- hörig att företräda föreningen. Sådana problem får dock antas vara av övergående natur. De föreslagna bestämmelserna torde dessutom ha en handlingsdirigerande effekt och leda till att anmälnings- frekvensen förbättras. Liksom för aktiebolag bör den avgörande tidpunkten för när en registreringsanmälan får verkan vara den tidpunkt då en anmälan kommer in till , inte tidpunkten för avsändandet av anmälan. har redan rutiner för mottagande och diarie- föring av registreringsanmälningar avseende aktiebolag. Dessa kan givetvis tillämpas även i fråga om ekonomiska föreningar. 11 Se prop. 2004/05:85 s. 314 f. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt för- hållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsinteg- ration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteratur- översikt. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhåll- ningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.