sou · GZB310 · 2011-02-02 00:00:00 — En ny väg för arbetet mot dopning Betänkande av mot dopning SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att bemyndiga stats- rådet och chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. lämna förslag till utformning av den framtida nationella antidopningsverksamheten och undersöka möjlig- heterna att bilda en fristående nationell antidopningsorganisation, som staten och idrottens centrala organisation ska ha ett delat ansvar för. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen. Fr.o.m. förordnades förbundsordföranden i som särskild utredare. Som sakkunniga förordnades fr.o.m. styrelse- ledamoten , departementssekreteraren och ämnesrådet . Som experter förordnades fr.o.m. strategiska analytikern , rättssakkunnige , datarådet , förbundsjuristen , folkhälsoutredaren , verksamhetsansvarige och avdelningschefen . Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. ämnesrådet och till sekreterare förordnades fr.o.m. förra kommunjuristen . Konsulten , expert på personuppgiftslagen och frågor om integritetsskydd, har bistått med underlag till utredningens ställ- ningstaganden såvitt avser frågor om lagenligheten av att genomföra dopningskontroller och sanktionsförfaranden samt lagenligheten av behandling av personuppgifter. Utredningens arbete har bedrivits i nära samråd med sakkunniga och experter och sju möten har genomförts med dem. Några särskilda yttranden har inte avgetts eller begärts att få avges. Till statsrådet och chefen för Utredningen, som har antagit namnet mot dopning Ku 2009:03 får härmed överlämna sitt betänkande Antidopning – En ny väg för arbetet mot dopning, SOU 2011:10. Uppdraget är därmed slutfört. Förkortningar och begrepp .................................................. Tillbakablick på antidopningsarbete ....................................... 1.2Riksidrottsförbundets organisationsutredning och RF- 2.2Riksidrottsförbundets mål och syften med Antidopinggruppen vid RF-kansliet ........................... Det internationella arbetet mot dopning inom idrotten.... 3.1.1 Är idrotten ute och cyklar? 3.1.2 Regeringarna agerar inom EU...................................... Regeringarna agerar globalt.......................................... 3.3Staterna och idrottsorganisationerna arbetar mot dopning inom idrotten............................................................. 3.4 Staternas struktur och ansvar i arbetet mot dopning............. 3.4.5 organ för utbildning, vetenskap och kultur – .................................... International Anti-Doping Arrangement.................... 3.5Idrottsorganisationernas struktur och ansvar i arbetet Court of Arbitration for Sport .................................... Andra internationella aktörer....................................... Antidopningsarbetet inom idrotten i förhållande till gällande internationella konventioner ........................... 4.2Europarådskonventionen mot dopning inom idrotten och dess tilläggsprotokoll........................................................ Unescokonventionen mot dopning inom idrotten ............... Antidopningsarbete inom och utanför idrotten ............... Bruk av dopningsmedel i samhället ........................................ 5.1.1 Idrotts- och samhällsproblemet................................... 5.1.2 Beslagen av illegala dopningsmedel ökar i men ökar bruket?.......................................................... 5.2Kartläggning av verksamheter som sysslar med 5.2.1 Målet är ett samhälle fritt från narkotika och 5.2.4 Regionala och lokala projekt...................................... Vård och behandling................................................... 5.3.2 Andra organisationer som sysslar med att sprida kunskap om dopningsmedel ...................................... 5.3.3 Gym- och träningsanläggningar i ................. Behov av samordning............................................................. Antidopningsverksamheten i andra länder................... 6.2.1 Bildandet av Antidoping med stöd av 6.3.1 Bildandet av Antidoping genom avtal............ 6.3.3 Antidoping verksamhet inom den 6.3.4 Antidoping verksamhet utanför den 6.4.1 Bildande av ............ 6.4.2 Verksamhet inom den organiserade idrotten............ 6.4.4 Verksamhet utanför den organiserade idrotten ........ 6.5.1 Verksamhet inom den organiserade idrotten............ 6.5.2 Verksamhet utanför den organiserade idrotten ........ Utformningen av den framtida Förhållandet till omvärlden ........................................ Ansvarsfördelningen inom RF................................... 7.2.5 Arbetsuppgifter inom idrotten för en nationell Samarbete utanför idrotten.................................................... 7.3.2 Verksamheter som kan vara aktuella utanför 7.3.3 Uppgifter utom idrotten för en nationell Val av organisationsform ........................................... Myndighet eller inte?............................................................. 8.1.2 För- och nackdelar med myndighetsform ................ Privaträttslig struktur eller inte?........................................... 8.2.3 För- och nackdelar med olika privaträttsliga Val av organisationsform, slutsatser ..................................... Konsekvenser av föreslagen modell...................................... 8.4.4 Avtal mellan RF och den fristående NADO:n......... Kontroll av idrottens antidopningsverksamhet ................... Ansvarsfördelning beträffande internationellt arbete ......... Krävs lagstiftning för dopningskontrollerna och Motiv för antidopningsarbete och dopningskontroller....... Dopningskontroller inom RF-idrotten................................ Dopningskontroller inom idrott som står utanför RF........ Dopningskontroller utanför idrotten................................... Genomförandet av Världsantidopningskoden ..................... 9.7 Vad ska analyseras och på vilket material? 9.8Krävs lagstiftning för att dopningskontroller ska kunna genomföras inom idrotten och vid gym- och Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande Europeiska unionens stadga om de Kontroller avseende medel som omfattas av dopningslagen i lagstiftningen.................................... Annan lagstiftning till skydd för den personliga Integritetsskydd för arbetstagare gentemot sin Sammanfattning och slutsats...................................... Betydelse av idrottens särart inom EU ................................. Krävs lagstiftning för sanktionsförfarandena? Behandling av personuppgifter................................... Behov av behandling av personuppgifter enligt 10.2.1 Regelverket inom RF-idrotten................................... 10.2.2 Personuppgifter som behandlas ................................. 10.2.3 Principer för behandling av de inhämtade Reglering inom av skydd för behandling av 10.3.1 Europeiska konventioner............................................ 10.3.2 Direktivet 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana syn på standard.................... 10.4.1 Behandlingen av standard.......................... 10.4.2 De utestående frågorna .............................................. Behandlingen av personuppgifter i antidopningsverksamheten inom idrotten ........................... 10.6.2 Behövs författningsreglering?.................................... NADO:ns behandling av personuppgifter om personer vid gym- och träningsanläggningar....................................... i samverkan med polis 11.2.1 Idrottens regelverk ..................................................... Samverkan och informationsutbyte...................................... 11.3.1 Behov av samverkan och informationsutbyte........... 11.3.2 Samarbete mellan polisen och den nationella 11.3.3 Samarbete mellan tullen och den nationella Behov av ett av ackrediterat Nuvarande verksamhet i ........................................... krav för ackreditering............................................ Finansiering av analystjänster................................................ Kostnader för antidopningsverksamhet inom idrotten ....... Kostnader för antidopningsverksamhet utanför idrotten ... Förslagens ekonomiska konsekvenser .................................. Förslagens övriga konsekvenser............................................ 13.4.1 Konsekvenser för brottsligheten och det 13.4.2 Övriga konsekvenser .................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2 mot dopning inom Bilaga 3 Internationell konvention mot dopning inom Bilaga 4 Avtal mellan och staten.... Bilaga 5 Bolagsordning för ................... Ett av regeringen utsett råd för alkohol-, narkotika-, Betänkande från ett utskott i ad hoc kommitté i WADA-frågor Court of Arbitration for Sport Regeringens direktiv till en utredning Departementsserien av publicerade rapporter International Anti-Doping Arrangement, ett lag om elektroniska handlingar och Prevention av dopning i , högsta juridiska instans organ för utbildning, Den besökare som gymägaren har ett avtal med om tillträde till gym- och tränings- Begreppet dopning används genomgående såväl för de substanser som är förbjudna i dopningslagen som de substanser och metoder som är förbjudna inom idrotten genomgående och likställs med dopningstest Begreppet gym- och träningsanläggning används om en anläggning där normalt styrkelyft eller annan fysisk träning utförs Företrädare för gym- och träningsanläggning Begreppet syntetiska anabola steroider likställs med anabola androgena steroider Enligt direktiven ska utredningen lämna förslag till utformning av den framtida nationella antidopningsverksamheten och undersöka möjligheterna att bilda en fristående nationell antidopnings- organisation, som staten och idrottens centrala organisation ska ha ett delat ansvar för. Utredningen ska vidare bedöma i vilken mån en ny nationell antidopningsorganisation kan bidra till samhällets insatser mot dopning utanför idrotten. Utredningen ska också lämna förslag till lagstiftning för att idrottens och samhällets antidopningsverksamhet ska kunna bedrivas effektivt med beaktande av integritetsaspekter och internationella åtaganden. Betänkandet är disponerat så att kapitlen 1–6 innehåller en beskrivning över de bakgrundsfakta, som utredningen funnit intressanta för att lämna de förslag som förväntas i regeringens direktiv till utredningen. I kapitel 1 finns en mer allmän bakgrunds- beskrivning av det nationella antidopningsarbetet och i kapitel 2 beskrivs antidopningsverksamheten inom idrotten närmare. Kapitel 3 innehåller en beskrivning av det internationella arbetet mot dopning inom idrotten och i kapitel 4 redogör utredningen för åtaganden enligt vissa internationella konventioner som anslutit sig till. I kapitel 5 finns en beskrivning av antidopnings- verksamheten inom idrotten och samhället i övrigt. Kapitel 6 inne- håller en beskrivning av andra länders antidopningsverksamhet och struktur, där och beskrivs mer utförligt. Kapitel 7–8 behandlar utformningen av den framtida anti- dopningsverksamheten. I kapitel 9 görs en analys av om lagstift- ning behövs eller inte för att genomföra dopningskontroller och sanktionsförfaranden inom idrotten och vid gym- och tränings- anläggningar. I kapitel 10 lämnas förslag i frågan om personupp- giftsbehandling inom antidopningsverksamheten. I kapitlen 11 analyseras förutsättningarna för samverkan och informationsutbyte med polis och tull och i kapitel 12 granskas och analyseras förutsättningarna för och behoven av ett av Världsanti- dopningsbyrån (, ) ackrediterat dopningslaboratorium i . I kapitel 13 slutligen redogörs för förslagens konsekvenser. En fristående nationell antidopningsorganisation Utredningen har analyserat förhållandena beträffande antidopnings- verksamheten, som den bedrivs inom (, RF) och i andra länder. Utredningen konstaterar att det inte finns något krav i Världsantidopningskoden att idrottens antidopningsverksamhet ska ligga utanför själva idrotts- rörelsen. Det skulle dock kunna uppstå situationer där den svenska modellens trovärdighet skulle kunna ifrågasättas, exempelvis att en elitidrottsutövares misstänkta bruk av förbjudna dopningssub- stanser eller metoder inte utreds eller bestraffas. Det har varit den typen av resonemang som föranlett , och andra länder i att bilda en från idrotten fristående nationell antidopningsorganisation. Ytterligare en anledning att skilja antidopningsverksamheten från RF är mot dopning inom idrott som pekar på att alla organiserad idrott omfattas av konventionen. Detta sker inte i . En idrott som inte är ansluten till RF omfattas nämligen inte av någon statligt understödd antidopnings- verksamhet även om idrotten verkar under ett internationellt förbund som undertecknat Världsantidopningskoden och alltså borde ha en nationell antidopningsverksamhet med kontroller och annan verksamhet. Utredningens slutsatser blir att delar av antidopningsverksam- heten inom RF bör flyttas utanför idrotten och det föreslås att en fristående nationell antidopningsorganisation (NADO) ska bildas. Argument för att staten bör delta i bildandet av en sådan NADO är dels att omfattas av två internationella konventioner mot dopning inom idrott, dels att staten anslår betydande bidrag till idrottens antidopningsverksamhet och att idrottens trovärdig- het är viktig även för staten eftersom den är en förutsättning för statens tilltro till den fria och självständiga idrottsrörelsen. Ett strakt argument är också idrottsrörelsens egen önskan att en fri och självständig NADO bildas med ett gemensamt ansvarstagande mellan idrottsrörelsen och staten. Den nationella antidopningsorganisationens arbetsuppgifter inom idrotten Utifrån den information utredningen samlat in om antidopnings- verksamheten i och i andra länder, föreslår utredningen att NADO:n ska få följande uppgifter inom idrotten: Upprätta plan för antidopningsarbetet inom idrotten, i samråd med RF utarbeta regelverk för antidopningsarbetet inom idrotten, utarbeta och anta föreskrifter för verksamheten, bedriva dopningskontrollverksamhet, inklusive utredning av förseelser mot dopningsreglerna, publicera den av beslutade listan över förbjudna substanser och metoder, handlägga ansökningar om dispenser och bevilja dispenser för idrottsutövare som av medicinska skäl behöver använda preparat som innehåller dopningsklassad substans, anmäla misstänkta förseelser mot dopningsreglerna för bestraffning till RF och fatta beslut om avstängning under utredningen där så föreskrivs i regelverket, bedriva informations- och utbildningsverksamhet och annan förebyggande verksamhet mot dopning, delta i internationellt samarbete inom antidopningsområdet inom idrotten, initiera forskning inom antidopningsområdet inom idrotten, och lämna förslag och synpunkter till RF beträffande RF:s värde- grundande verksamhet inom antidopningsområdet. Den nationella antidopningsorganisationens arbetsuppgifter utanför idrotten Utredningen har vid sin genomgång av olika grupper som arbetar mot dopning i samhället konstaterat att det finns ett behov av samordning och samarbete. har ett bety- dande ansvar i detta arbete men det finns behov av en samarbets- partner med ett mer operativt ansvar. Sådana områden kan bl.a. vara upprättande av en kunskapsbank omfattande antidopningsverk- samhet och erfarenheter från olika projekt mot dopning som bedrivs i samhället för att möjliggöra spridning av goda exempel och utveckling i sådan projektverksamhet. De företrädare för gym- och träningsanläggningar som utred- ningen träffat har haft ett starkt önskemål om att NADO:n på gym- och träningsanläggningar ska kunna arbeta förebyggande mot dopning, däri inkluderat genomförande av dopningskontroller. Utredningen föreslår att NADO:n ska få följande arbetsupp- gifter utanför idrotten: Initiera forskning om antidopningsfrågor i samhället och ge råd inför sådan forskning, bygga upp och fortlöpande uppdatera en nationell kunskaps- bank inom antidopningsområdet, bedriva förebyggande antidopningsåtgärder riktade till gym- och träningsanläggningar, riktad utbildnings- och informationsverksamhet inom anti- dopningsområdet, övrig informations- och opinionsbildande verksamhet inom antidopningsområdet, och upprätta ett samarbeta med i frågor av betydelse i det förebyggande arbetet mot dopning. Enligt utredningen finns det inte någon myndighetsform som passar för NADO:ns verksamhet med det förutsatta delade ansvaret mellan idrottens centrala organisation och staten. Av de privaträttsliga organisationsformerna anser utredningen att aktiebolagsformen, med ett tydligt regelverk och bl.a. flexibiliteten i att utveckla verksam- heten, är att föredra framför ideell förening eller stiftelse. Utredningen föreslår alltså att NADO:n ska vara ett privat aktie- bolag med staten och RF som ägare till NADO:n vid bildandet. Namnet på NADO:n föreslås bli och på engelska Anti-Doping . Aktiekapitalet föreslås vid bildandet uppgå till med fördelningen av kapitalet till staten och till RF. för styrelsen ska vara . Utredningen föreslår inför bildandet av NADO:n att ett aktie- ägaravtal ska träffas mellan RF och staten som reglerar aktiekapital, ägarandelar, antalet styrelseledamöter och suppleanter och annat som normalt ingår i en bolagsordning. Av avtalet ska framgå vilken verksamhet som ska bedrivas av den nya NADO:n, såväl inom idrotten som i samhället i övrigt. Avtalet föreslås dessutom innehålla en klausul att RF och staten ska vara överens om vilka ytterligare intressenter, som kan förvärva aktier i . Med hänsyn till att den huvudsakliga delen av NADO:ns verksamhet avses finansieras med statliga medel anser utredningen att bolagets syfte ska vara icke vinstgivande, varför utdelning inte ska ske till aktieägarna. De inkomster som alstras av självfinansierad verksamhet ska i sin helhet användas i bolagets verksamhet. Styrelsen för bolaget ska bestå av en ordförande och fyra till sex övriga ledamöter. Av dessa ska staten utse ordföranden. Därutöver ska staten och RF utse lika många övriga ledamöter. Staten och RF ska dessutom utse vardera en suppleant. På sätt som det är organiserat i anser utredningen att det ska utses en nämnd inom bolaget med uppgift att avgöra om anmälan ska göras till i RF, som bestraffnings- Nämnden ska också besluta om avstängning av idrottare under utredningen, där så framgår av regelverket. Både i styrelsen och anmälningsnämnden ska juridisk och medi- cinsk kompetens finnas representerad. Organiserandet av arbetet i övrigt blir en fråga för styrelsen i bolaget att besluta om. Vid över- förandet av verksamheten ska RF utan ersättning överlåta inven- tarier m.m. som disponerats av Antidopinggruppen vid RF-kansliet. Staten ska i avtalet förbinda sig att tillföra NADO:n medel för finansiering av verksamheten inom idrotten. Om staten inte bidrar till finansieringen ska avtalet efter uppsägning av RF upphöra att gälla året före bidragsgivningen uteblir. I övrigt föreslås att avtalet gäller tills vidare med sex månaders ömsesidig uppsägningstid. Verksamhetsstarten för bolaget föreslås vara . Ett förslag till avtal biläggs betänkandet. Avtal mellan RF och NADO:n Utredningen föreslår också att ett avtal ska tecknas mellan RF och NADO som reglerar inbördes ansvarsfördelning och sam- arbetsformer. För att möjliggöra för NADO att genomföra dopnings- kontroller inom idrotten på ett effektivt sätt behövs riktiga upp- gifter om en idrottsutövares medlemskap, personnummer och hem- adress. RF ska därför vid behov ge NADO:n tillgång till den information RF har om medlemmar inom de olika specialidrotts- förbunden och dess föreningar. Med iakttagande av den personliga integriteten ska samtliga register och handlingar, som hanterats av Antidopinggruppen vid RF-kansliet, göras tillgängliga för NADOn den nya verksamheten. RF ska som villkor för att få del av statens bidrag till idrotten förplikta sina medlemsorganisationer och dess föreningar att de ska samarbeta med NADO:n. RF ska också ansvara för att det i distriktsidrottsförbundens basverksamhet ligger att tillsammans med NADO:n aktivt arbeta mot bruk av dopningsmedel inom sina distrikt. I ett avtal kan också, om så anses lämpligt och möjligt, regleras samnyttjande av lokaler, tjänster och dylikt. Något förslag till avtal har inte upprättats. Det bör bli en fråga för RF att i samråd med staten närmare utarbeta ett avtal som kan presenteras som förslag till styrelsen för bolaget. Utredningen gör i kapitel 13 en bedömning att en organisationskommitté bör till- sättas. Den kan ha en viktig roll i upprättandet av ett sådant avtal. Kontroll av idrottens antidopningsverksamhet Utredningen har gjort den bedömningen att – utöver de kontroll- funktioner som finns i ett bolags verksamhet, att följa Världsantidopningsprogrammet och den redovisning över hur anslagna medel använts – finns tillräckliga möjligheter att kontroll- era antidopningsarbetet inom idrotten. Riksrevisonen har dess- utom möjlighet att med stöd av lag granska den verksamhet som ska bedrivs i NADO. Någon särskild kontroll utöver statlig bud- getkontroll, ägarinflytande, revision och aktiebolagslagens övriga kontrollfunktioner behövs därför inte. Ansvarsfördelning beträffande internationellt arbete Enligt utredningen är det naturligt att regering och ansvarar för det idrottspolitiska arbete som följer av statliga åtaganden enligt konventioner och annat internationellt mellanstatligt arbete. Utredningen föreslår att staten ska bibehålla sitt ansvar i frågor som berör konventioner och mellanstatliga avtal. Utredningen anser att en fristående NADO i bör ges ett fokuserat uppdrag i antidopningsfrågor. En fristående NADO bör upparbeta regelbundna kontakter och samarbeta med företrädare för svensk idrott i det internationella antidopningsarbetet. Utred- ningen understryker vikten av att NADO:n ges möjlighet till inflytande i arbete och att den ges möjlighet att delta i arbetet inför och vid kommande Världsantidopningskonferenser. Krävs lagstiftning för dopningskontrollerna och sanktionsförfarandena? Dopningskontrollerandet inom idrotten innefattar själva genom- förandet av kontrollen och vistelserapportering för vissa kategorier av idrottsutövare samt registrering av rapporterna. Dessutom hand- läggs inom idrotten bestraffningsärenden och utdöms påföljder enligt idrottens regelverk. För besökare i gym- och träningsanläggningar är det endast dopningskontroller, som oftast kommer att ske genom att urinprov samlas in, som kommer i fråga samt den efterföljande hanteringen av analysresultat. Utredningen anser att de dopningssubstanser som bör kontrolleras avseende besökare vid gym- och tränings- anläggningar bör sammanfalla med de genom lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel förbjudna dopningssubstanserna. Provtagningen och analyserandet bör ordnas på motsvarande sätt som gäller inom idrotten. Dopningskontrollerna och utdömandet av sanktioner inom idrotten kommer bara att ske i enlighet med Idrottens antidopingreglemente med tillhörande föreskrifter avseende personer som genom medlemskap i idrottsföreningen eller avtal är bundna av det regelverket. Kontrollerna på gym- och tränings- anläggningar kommer bara att ske avseende besökare som genom avtal med gymägaren har underkastat sig kontrollerna och den avstängning som kan bli följden av att besökaren inte på begäran styrkt frihet från olagligt bruk av dopningsmedel.