sou · GYB384 · 2011-01-01 00:00:00 — Att även många ungdomar med annan etnisk härkomst kan bilda gäng och känna sig utanför familjen och skolan, tyder på en sådan dubbelmarginalisering (Kamali, 1999). På så sätt kan både föräldrarnas krav på att pojkar bör följa ursprungslandets sedvanor och marginaliseringen från majoritetssamhället motverka utvecklingen av en positiv inställning till jämställdhet mellan män och kvinnor. Sammantaget förekommer de perspektiv som redovisas i det här kapitlet även i den offentliga debatten om hedersförtryck. I avhandlingen tystnad och tal – flickor och hedersvåld i svensk offentlig politik belyser statsvetaren (2010) hur hedersrelaterat våld växer fram som en politisk fråga. Carbin menar att frågan blivit mer frekvent efter och visar hur det uppstår skilda uppfattningar om att definiera och förklara hedersförtryck. Carbin visar genom sin forskning att olika perspektiv fick genomslag i offentlig politik och i mediedebatten –2008. Hennes avhandling bygger huvudsakligen på offentligt tryck, riksdagsdebatter, utredningar samt länsstyrelsernas satsningar på hedersrelaterat våld. Debatten polariserades mest mellan de som betonade hur strukturell diskriminering påverkar situationen för personer med annan kulturell eller etnisk bakgrund, och de som betonade kulturella förklaringar för att belysa hedersförtryck bland vissa etniska minoriteter i . Hon visar dock att kulturella förklaringar var de som dominerande mest i den svenska politiska hållningen gentemot hedersrelaterat våld. Hedersrelaterad problematik i skolan är ett relativt nytt problemområde. Problematiken har säkert funnits länge, men kännedom och medvetenhet om att ungdomars liv i en s.k. hedersrelaterad familj kan innebära problem för eleverna och krockar för skolans värdegrund är ett relativt nytt problemområde inom skolan. I en debattartikel Slut med befrielse från skolans sexundervisning av , och , Integrations - och jämställdhetsminister skrivs bl.a. att: Det handlar framför allt om flickor som växer upp i familjer med starka hederstraditioner. Inom dessa grupper betraktas kvinnans frihet ofta som ett hot mot familjen. Flickornas vilja är underordnad det som anses vara familjens bästa; männens, eller gruppens, heder baseras på flickornas sexuella beteende. För att kontrollera döttrarna vill vissa föräldrar att de inte deltar i vissa inslag i skolan, till exempel undervisningen i idrott, simning eller sex och samlevnad. De får kanske inte följa med på klassresor och klassfester. Flickors liv kan vara hårt kontrollerade och överträdelser av familjens regler kan leda till sanktioner i form av hårdare restriktioner, hot och i värsta fall våld. (DN, 2009) Utifrån ett interkulturellt perspektiv handlar frågan om hedersrelaterad familj om familjer som kan ha många olika religiösa övertygelser och olika kulturell bakgrund. Utifrån ett mer traditionellt svenskt perspektiv tolkas den frågan ofta till en fråga som handlar om invandrarfamiljer och de andra. Fast så behöver det inte vara. Även helt svenska familjer kan ha starkt religiösa eller andra övertygelser som kan innebära restriktioner och kontroll av döttrar och söner. Detta kan vara bra att känna till när vi tittar närmare på hur tre olika undersökningar (två elevundersökningar och en lärarundersökning) redogör för hur hedersrelaterad problematik kan presenteras, framställas och beskrivas. För att få en bild om hur hedersrelaterad problematik existerar i skolan kommer vi att presentera tre undersökningar: 1)Enkätundersökningen: Oskuld och heder: en undersökning av flickor och pojkar som lever under hedersrelaterad kontroll i – omfattning och karaktär (2009), 2)Lärarundersökningen: Lärarnas iakttagelser rörande förekomst av hedersrelaterat förtryck i skolorna (, 2008), samt 3)En elevstudie: Om kravet på oskuld: en studie av flickors respektive pojkars föreställningar (Ghadimi, 2007). Oskuld och heder: en undersökning av flickor och pojkar som lever under hedersrelaterad kontroll i stad.6 Själva studien består av två delar: en enkätundersökning bland ungdomar i årskurs nio och en aktstudie av ärenden som rör omhändertaganden med stöd av lagen med särskilda bestämmer om vård av unga, LVU. Det överordnade syftet var att skilja ut den grupp flickor men också pojkar som lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Enkätundersökningen genomfördes bland cirka 2 300 elever i årskurs nio på 36 grundskolor i . Detta motsvarar av samtliga elever i denna årskull i . Avgränsningen av gruppen flickor som kan tänkas leva med hedersrelaterade normer och begränsningar utgår från två frågor. Förväntar sig föräldrarna att flickan ska vara oskuld vid äktenskapets ingående? samt Tillåts hon inte ha ett förhållande med en jämnårig pojke? Innebörden av dessa krav är att flickan inte tillåts ha en föräktenskaplig sexuell relation. Att svara ja på dessa frågor räknades som nödvändiga men inte tillräckliga betingelser för att ingå i kategorin flickor som lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Resultatet av undersökningen är att av alla flickor svarar ja på båda dessa frågor. 6 , , , och . , , 2009. I nästa steg belyses för dessa flickor – de som uppfyller de nödvändiga betingelserna – om de får ha vänskapliga relationer med jämnåriga pojkar och om de förväntas följa andras vilja när det gäller vem hon ska gifta sig med eller leva med . Både dessa normer betraktades som starkare sätt att kontrollera flickans sexualitet. Konsekvensen av dem är att flickan är starkt begränsad i sina möjligheter att själva kunna välja framtida partner. Regleras flickans handlingsutrymme av normer om att hon ska vara oskuld vid äktenskapets ingående, att hon inte ska ha pojkvän och att hon inte ska ha möjligheter att själv kunna välja vem hon vill leva med , uppfyller hon de centrala kännetecknen på att leva i ett hedersrelaterat sammanhang. Detta är en flicka som uppfyller kriterierna för sexuell kontroll inom ett hedersrelaterat sammanhang. Av alla flickor i undersökningen är det som uppfyller dessa kriterier. I det svenska samhället förutsätts flickor ha samma villkor som pojkar i både skolan och . Alla ska delta i skolan på de villkor som skolan anger. Om flickan inte får delta i skolinslag eller inte får ha egen fritid kan det i detta sammanhang ses som ett uttryck för den hedersrelaterade sexuella kontrollen. Dessa normer innebär att flickan inte har samma villkor som andra ungdomar vad gäller att verka i skolan och ha egen fritid. Eftersom detta är normer som krockar med rådande förväntningar som skolan har på såväl eleven som på elevens familj berörs företrädare för samhället på ett direkt sätt. I och med detta synliggörs flickans situation för samhället. De flickor som uppger att de uppfyller kriterierna för sexuell kontroll inom ett hedersrelaterat sammanhang och som inte får delta i skolinslag och/eller har restriktioner beträffande vanligt förekommande fritidsaktiviteter anser vi tillhöra kategorin som har hedersrelaterade normer och begränsningar. Detta gäller av samtliga flickor i undersökningen. I enkätstudien undersöks även om de flickor som utsätts för sexuell kontroll och har begränsningar i skolan och , även utsätts för kränkande behandling, hot och våld. Att flickan har utsatts för det senare är inte i sig ett villkor för att tillhöra kategorin som räknas leva med hedersrelaterade normer och begränsningar. Flickor som följer familjens restriktioner behöver inte nödvändigtvis drabbas av våld och vi kan inte i enkätundersökningen direkt koppla våldet till den sexuella kontrollen och begränsningarna. Majoriteten av den grupp som i denna studie bedöms leva med hedersrelaterade normer och begränsningar, svarar att de har varit med om kontroll, kränkande behandling, hot och/eller våld, denna grupp innefattar av flickorna i denna studie. Nedanstående figur illustrerar stegvis avgränsning av andelen flickor som uppfyller våra kriterier för att tillhöra kategorin som lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Begränsningar, hot och våld i ett hedersrelaterat sammanhang Hedersrelaterad sexuell kontroll och ett villkorat deltagande i samhället Uppfyller kriterier för sexuell kontroll inom ett hedersrelaterat sammanhang Oskuldsnormer – uppfyller nödvändiga men ej tillräckliga kriterier Sammanfattningen av studiens resultat avslutas med rubriken konsekvenser för samhället, där bl.a. fastslås att ett viktigt resultat av studien är att ungdomarna som i denna studie bedöms leva med hedersrelaterade normer och begränsningar har utländsk bakgrund. Detta betyder, menar författarna, att studien också säger något om integrationens villkor i . Avslutningsvis fastslås bl.a. att studiens resultat är av särskilt stor angelägenhet för och skolan. Lärarnas iakttagelser rörande förekomst av hedersrelaterat förtryck i skolorna av (2008)7. är författare av en redovisning om resultaten från en undersökning som behandlar lärarnas iakttagelser rörande förekomst av händelser i skolan som eventuellt kan tolkas som indikation på s.k. hedersrelaterat förtryck. Denna undersökning utgör en separat rapport skild från huvudstudien undersökning om lärares erfarenheter av och uppfattningar kring undervisning om Förintelsen av , 2008. 7 /content/1/c6/11/20/43/c39757c3.pdf Som tillägg till denna studie fick Forum för levande historia en förfrågan från integrations- och jämställdhetsministern att inkludera ett mindre antal frågor som rör lärarnas observationer av eventuell förekomst av s.k. hedersrelaterat förtryck i skolorna. Undersökningen riktades till 10 000 lärare i hela landet enligt ett av SCB utvecklat urvalsprogram. Undersökningen fick emellertid ett bortfall på . Innan frågorna ställdes i undersökningen redogjordes tydligt att dessa frågor fanns med i undersökningen på initiativ från jämställdhets- och integrationsdepartementet, som det redogjordes på följande sätt varför dessa frågor fanns med: Det talas mycket om hederskulturer och hedersrelaterat förtryck och våld. Man är inte riktigt enig om hur dessa företeelser skall definieras och det diskuteras mycket om hur utbredda de är och hur man skall förhålla sig till dem. En möjlig beskrivning enligt var följande: Flickor som lever i familjer där hedersbegreppet spelar en viktig roll har ofta inte samma möjlighet att utöva sina rättigheter som andra flickor. Detta beror på att inom vissa grupper betraktas kvinnans frihet som ett hot mot familjen. Med hedersrelaterat våld eller förtryck avses sådana konflikter som på olika sätt kan kopplas till tanken att kvinnors och flickors vilja är underordnad det som anses vara familjens bästa. Här är männens och gruppens heder direkt avhängigt av gruppens kvinnliga medlemmars faktiska eller påstådda sexuella beteende och relationer. Att bevara flickors oskuld är överordnat andra mål. Detta präglar flickornas uppfostran, ibland redan från mycket låg ålder. Hederstraditioner kan vara en av orsakerna till varför föräldrar inte vill att deras döttrar ska delta i viss undervisning, exempelvis gymnastik, simundervisning eller undervisning i sex och samlevnad, eller kanske inte får följa med på klassresor. Flickors liv kan vara hårt kontrollerat och överträdelser av familjens regler kan leda till sanktioner i form av hårdare restriktioner, hot och i värsta fall våld med fara för livet. Bröder och andra manliga släktingar har ofta i uppdrag att kontrollera och övervaka flickors beteende och i grova fall tvingas utföra våldshandlingar. (ibid., s. 30) Som tidigare nämnts, var studiens syfte att få reda på i vilken utsträckning lärare möter tecken på förekomsten av sådant förtryck, som i huvudsak består i utövande av stark kontroll över flickors/kvinnors sexualitet och umgänge i sin egen undervisning. Lärarna tillfrågades t.ex. hur ofta de under läsåren (2005/2006 och 2006/2007) har observerat att flickor med hänvisning till religiösa skäl eller tradition, velat bli befriade från olika sorters under- Frågan avsåg även de fall där föräldrarna direkt uttryckt sådana önskemål. Vad gäller simundervisning svarade att flickor , ganska ofta, resp. mycket ofta velat bli befriade från undervisning. svarade att flickor varit systematiskt frånvarande , ganska ofta, resp. mycket ofta. Vad gäller gymnastiklektioner svarade totalt att flickor , ganska ofta, resp. mycket ofta velat bli befriade från undervisning. att flickor varit systematiskt frånvarande , ganska ofta, resp. mycket ofta. Vad gäller undervisning om sex och samlevnad svarade totalt att flickor , ganska ofta, resp. mycket ofta velat bli befriade från undervisning. att flickor varit systematiskt frånvarande , ganska ofta, resp. mycket ofta. Vad gäller deltagande i skolresor svarade att flickor varit systematiskt frånvarande , ganska ofta, resp. mycket ofta. Vad gäller deltagande i lägerskola svarade att flickor varit systematiskt frånvarande , ganska ofta, resp. mycket ofta. Vad gäller deltagande i klassfester, resp. skolfester svarade lärarna att , resp. av flickor , ganska ofta eller mycket ofta inte deltagit i dessa arrangemang. Sammanfattningsvis svarar lärarna vad gäller de kvinnliga eleverna och vad gäller simundervisning att aldrig ville bli befriade från simundervisningen och att aldrig är frånvarande. Vad gäller Idrott och gymnastik är dessa siffror och . Detta innebär även att relativt många kvinnliga elever ville bli befriade från undervisningen i just simundervisning och idrott. I det sammanhanget kan det vara intressant att veta att i ett PM om ändringar i bestämmelser i meddelar att det enligt deras bedömning föreligger ett generellt förbud mot att medge befrielsen från religionsundervisningen på grund av att elevens eller vårdnadshavarens religiösa tro. Enligt bestämmelsen kan en elev på begäran av vårdnadshavaren befrias från skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten om det med hänsyn till särskilda omständigheter inte är rimligt att kräva att eleven deltar8. Frågan är vilka särskilda omständigheter föreligger att en elev inte kan delta i idrott, gymnastik, klassfest eller skolfest som läraren, resp. rektor godkänner som rimliga? 8 PM : Befrielse från inslag i undervisning. Själva undersökningen lämnar dock inga svar i fall flickornas etniska bakgrund kan ha påverkat deras handlande och undersökningen lämnar således inga svar om flickor som varit frånvarande från undervisningen varit det p.g.a. av att de blivit utsatta för hedersrelaterat förtryck. (2007): Om kravet på oskuld: en studie av flickors respektive pojkar föreställningar9. Den här studien baseras på en enkätundersökning bland 1 193 elever i årskurs sju till nio (högstadiet) på fyra kommunala grundskolor i en svensk storstad. Ambitionen i urvalet av elever var att få en så bred socioekonomisk spridning som möjligt samt att urvalet skulle ge goda möjligheter att jämföra föreställningar bland ungdomar med svensk bakgrund och ungdomar med utländsk bakgrund (s. 25). Som utländsk bakgrund definierades flickor och pojkar med utlandsfödda föräldrar eller själv född utomlands. I enkäten används fyra påståenden/frågor för att ta reda på hur vanligt förekommande det är att ungdomar instämmer i normer som begränsar föräktenskapliga sexuella relationer. På det första påståendet Tjejer ska vara oskuld när de gifter sig, svarade av gruppen flickor Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av flickor med svensk bakgrund , medan antalet flickor med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . Bland gruppen pojkar var svaret som delade åsikten Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av pojkar med svensk bakgrund , medan antalet pojkar med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . På det andra påståendet Killar ska vara oskuld när de gifter sig, svarade också av gruppen flickor Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av flickor med svensk bakgrund , medan antalet flickor med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . 9 /svt/ARTIKLAR/2007/SvT2007.1Ghadimi.pdf Bland gruppen pojkar var svaret på påståendet Killar ska vara oskuld när de gifter sig som delade åsikten Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av pojkar med svensk bakgrund , medan antalet pojkar med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . De två resterande påståendena handlade om frågan om föräldrar ska kunna bestämma att deras döttrar ska vänta med sex tills de gifter sig, resp. att deras söner ska vänta med sex tills de gifter sig. Om föräldrar ska kunna bestämma att deras döttrar ska vänta med sex svarade av gruppen flickor Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av flickor med svensk bakgrund , medan antalet flickor med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . Bland gruppen pojkar var svaret på samma påstående som delade åsikten Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av pojkar med svensk bakgrund , medan antalet pojkar med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . Vad gäller det sista påståendet om att föräldrar ska kunna bestämma att deras söner ska vänta med sex, svarade av gruppen flickor Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av flickor med svensk bakgrund , medan antalet flickor med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . Bland gruppen pojkar var svaret på samma påstående som delade åsikten Ja, instämmer absolut eller Instämmer nästan. Vad gäller etnisk bakgrund blev antalet som gav samma svar av pojkar med svensk bakgrund , medan antalet pojkar med utlandsfödda föräldrar var , respektive själv född utomlands . skriver att generellt instämmer ungdomar med utländsk bakgrund i större utsträckning i så kallade oskuldsnormer, dvs. normer som begränsar det föräktenskapliga sexuella handlingsutrymmet än ungdomar med svensk bakgrund. Undersökningen kommer också fram till att av flickorna, resp. av pojkarna med svensk bakgrund instämmer i att tjejer ska vara oskuld när de gifter sig. Nästan samma antal flickor och pojkar med svensk bakgrund instämmer i att föräldrar ska kunna bestämma att döttrarna ska vänta med sex tills de gifter sig. Vidare skriver Ghadami att ungdomars attityder troligtvis påverkar även deras beteende kring sexualitet. Ett begränsat sexuellt handlingsutrymme behöver inte ha samband med huruvida den enskilda ungdomen är sexuellt aktiv eller inte. Ungdomar som accepterar föreställningar som kan betraktas ge stöd för en s.k. oskuldskontext kan, men behöver inte vara i riskzonen för en försämrad sexuell hälsa. Det är en ytterst angelägen fråga för skolans samlevnadsundervisning (s. 41). Ghadami skriver också att det är viktigt att uppmärksamma att frågorna/påståendena kan ha tolkats olika av respondenterna. Sammanfattningsvis visar de här tre undersökningarna att av flickorna i årskurs 9 i svarar ja på frågorna om föräldrar förväntar sig att du ska vara oskuld när du gifter dig och ja, du får inte ha ett förhållande med en jämnårig pojke. av flickor på högstadiet i en annan undersökning i en annan svensk storstad svarar att de ska vara oskuld när de gifter sig. Medan av lärarna har observerat att flickor varit systematiskt frånvarande från gymnastikundervisningen och från simundervisningen. På skolresor är av flickor systematiskt frånvarande, vad gäller lägerskola är siffran och vad gäller klassfester, resp. skolfester deltar inte , resp. . En slutsats kan vara vad gäller flickor, att av de kvinnliga skoleleverna lever hemma och i en familj som kan beskrivas som att de lever i ett hedersrelaterat tillstånd. Utifrån ovanstående undersökningar är det svårt att bilda en klar uppfattning om förekomsten av hedersproblematik i skolan eftersom det blir svårt att generalisera utifrån dessa tre kartläggningar. Resultaten tyder emellertid på att många skolor kan ha stora problem med den praktiska tillämpningen av jämställdhetsarbete för eleverna, när frånvaron på vissa skolämnen är så stor, vilket självfallet påverkar elevens betyg och möjligheter till fortsatt utbildning. Därför är det angeläget att skolorna tar problemet på allvar och utformar ett förebyggande värdegrundsarbete som både personalen på skolan och föräldrar deltar i. I propositionen Den nya skollagen: för kunskap, valfrihet och trygghet (Regeringens prop. 2009/10:165, 19 §) begränsas elevens möjligheter att inte delta i den obligatoriska undervisningen genom att bara i enstaka fall vårdnadshavaren kan begära befrielse om det finns synnerliga skäl till det10. I samma proposition betonas det 10 I prop. 2009/10:165 står det att: En elev i en skolform som avses i 17 § får på begäran av elevens vårdnadshavare befrias från skyldigheten att delta i obligatoriska inslag i undervisningen om det finns synnerliga skäl. Ett sådant beslut får endast avse enstaka tillfällen under ett emellertid att skolan ska i dialog med föräldrarna skapa förståelse för olika inslag i undervisningen. Undervisningen ska bedrivas i enlighet med den värdegrund som finns i läroplanerna. Därmed ska det inte förekomma inslag som kan uppfattas som kränkande för någon (ibid., s. 341). Detta sätter fokus på såväl samarbete med föräldrarna som utvecklandet av skolans interkulturella arbetsformer och undervisning utifrån elevgruppens mångfald. 6.2Att hantera hedersrelaterad problematik i skolan Hur hederskulturer påverkar skolans arbete mot diskriminering, och mot kränkande behandling samt jämställdhetsarbete är ett nytt forskningsområde. Det är svårt att finna forskning som fokuserar på hedersrelaterad problematik i skolan. Emellertid finns det annan skolforskning där problematiken omnämns. Några rektorer på mångkulturella skolor ansåg i en studie av deras arbete att hedersproblematiken utgjorde ett dilemma genom att det var svårt att balansera mellan svensk lagstiftning och familjens rätt att uppfostra sina barn – och att respektera olika kulturella uttryck. Rektorerna visste inte vad som var rätt i sådana situationer (Lahdenperä ). En forskningsrapport av (2007) som heter I skolans vilja att åtgärda hedersrelaterat våld: etnicitet, kön och våld från universitet11 behandlar specifikt frågan om hur skolan och dess personal arbetar med att åtgärda hedersrelaterat våld. Den här studien innehåller intervjuer och deltagande observationer från sammanlagt tretton skolor i fyra kommuner i och genomfördes . De intervjuade är främst kuratorer och skolsköterskor som i studien benämns som elevvårdare. Här är det således skolans s.k. övriga personal som inkluderar psykolog, speciallärare, talpedagog, fritidsledare, modersmålslärare, kuratorer och skolsköterskor, m.m. som ingår i det empiriska materialet (, 2007, s. 78). Rektorn beslutar om befrielse. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta sådana beslut (s. 47). 11 /cks/publikationer/filarkiv-serien-rapport/1.39951/Rapport_2007-1.pdf Elevvårdare svarade på frågor hur deras erfarenheter av det våld som de själva, och som i olika dokument, kallas för hedersrelaterat. har intresserat sig för vad elevvårdare vet om detta våld, deras kunskaper om det, hur de tillägnat sig dessa kunskaper och hur kunskaperna tillämpas i det konkreta arbetet som utförs i skolan. Frågorna har också handlat om hur situationen ser ut på den enskilda skolan, både vad gäller förekomsten av flickor som utsätts för kontroll, hot och våld och skolpersonalens engagemang för detta ämne. Exempelvis handlar en fråga om huruvida det talas mycket om hedersrelaterat våld eller inte bland dem som arbetar i skolan eller inte (ibid., s. 79). fältstudier genomfördes som i genomförde intensiva utbildningssatsningar om hedersrelaterat våld och agerade intensivt för att skolorna skulle utarbeta handlingsplaner mot detta våld.