sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Han köper en ny säng men sen när man kommer dit efter så står samma säng där. 2.8Information om bidrag och underhåll Det bidrag som anses svårast att förstå är bostadsbidraget. Vissa uppger sig t.o.m. vara obenägna att söka det då det är oklart vilken information som ska lämnas in, när man kan få det och om man riskerar att bli återbetalningsskyldig. Barnbidraget anses solklart i sin grundläggande konstruktion. Däremot finns det vissa som inte till fullo förstår vem som får det. Grundförklaringen verkar vara den som barnet är skrivet hos. Sam- tidigt anser vissa också att modern från början med automatik får barnbidraget och att ingen regelbunden omprövning av detta sker. Underhållet är också klart med avseende på vilken summa man tror är normal. Däremot önskar sig vissa lite mer vägledning från samhället i vad som kan motivera ett högre bidrag. Att endast tala om att beakta båda föräldrarnas inkomst är inte tillräckligt väg- ledande; Någon kan t.ex. ha högre inkomster, men också anse sig ha större utgifter för exempelvis umgängesresor. Inkomstförhål- landen kan också förändras och här borde det inte finns någon eftersläpning så att den som t.ex. går på a-kassa betalar samma underhåll som när personen hade en inkomst. Även förändrade inkomstförhållanden hos den som mottar underhållet borde note- ras och uppdateras snabbare. Flera pekar på att de avtal som etableras tidigt lätt blir gällande senare också även om förhållanden förändras eller om man kommer att omvärdera den ursprungliga överenskommelsen. Ett sätt att komma till rätta med detta är att direkt vid separation erbjudas telefonnummer och kontaktperson som kan ge en rådgivning kring dessa frågor. Ett annat sätt är att skulle kunna ha en särskild ruta/sida som är helt fokuserade på vad man bör tänka på vid separation och särlevnad. En svårighet med det stöd som finns är att det kan upp- levas som alltför juridiskt konfrontativt. Med detta menas att familjerätten uppfattas som något man vänder sig till när man inte alls är överens. Önskemål finns om att tydligare peka ut var det finns familjejuridisk rådgivning också för föräldrar som vill komma överens. Samhället behöver inte in och styra över situationen men det kan vara ett stöd att ha en lista på förslag – räkna med dom här sakerna. Det är enkelt, det är blöjor, välling osv. Inte oklart vem som ska betala. Men mer hur man får den andra att betala. Om jag ser på vänner som har det här problemet så är det familjerätten. Det skulle vara något mildare, det känns så drastiskt att ha familjerätten. En familjevägledare eller så. I vårt fall hade det kunnat vara bra med en tredje part. Att nån annan kan se vad som kan vara bra för barnen. Någon opartisk som ser vad som är bra för barnet. I vårat fall hade det krävts att det var obligatoriskt. Det känns som ett krav man kan ställa om man har flera barn. Jag kan tro att han hade velat träffa honom mer. Om någon sagt att du behövs faktiskt för dina barn. Man måste ha någon familjeterapeut. Det kan ta att få hjälp och när det krisar till sig så är det här och . Det vore bra med en skype eller nån direktkontakt. Män har samma behov av kontakt som kvinnor även om vi är olika. När man skiljs borde man få ett namn direkt eller ett nummer, det skulle gjort nytta för mig då när det begav sig. Att inte ligger efter. Jag betalar fortfarande samma underhåll. tar dom fram 09 inkomst. Så det är en eftersläpning så man kanske får betala underhåll när man går på a-kassa. Det är svårt att få besluten att ändras. Om mamman har fått bidrag och så ändras inkomsten, det är jättesvårt att få bidragen prövade. Jag har en son alltså och jag betalade mycket mera och jag fick finna mig i det. Om jag inte haft några pengar så hade jag bråkat. Den mest infekterade typen av konflikt är – som tidigare noterats – när den ena föräldern talar illa om den andra föräldern. Vid diskus- sion om stöd från tredje part har dock konflikterna handlat mer om ekonomi, boende och tankar kring hur barnet påverkas av olika lösningar. I det sammanhanget finns intresse av att veta vad saker och ting kan förväntas kosta och vilket boende som gynnar barnet med utgångspunkt från olika förutsättningar och åldrar. Vanligt är att inte söka hjälp av tredje part vid konflikt. Därefter söker man hjälp av släkt och vänner. Om konflikterna rör ekonomi och boende tycks det dock vanligare att tidigt söka rådgivning från samhället. Den hjälp som finns från samhället beskrivs i de flesta fall som positiv, men personberoende. Den är personberoende dels på så sätt att olika personer på samma ställe kan vara mer eller mindre bra på att hjälpa. Den är också beroende av den andra förälderns villighet att delta i sådana möten. Någon föreslår därför att något eller några möten borde vara obligatoriska för båda föräldrarna vid separation av hänsyn till barnets bästa. betonar andra att hjälpen kan vara värdefull även om den endast når den ena föräl- dern. De förslag som finns på ytterligare stöd fokuserar mest på att erbjuda olika yrkesgrupper och moderna former för stöd. När det gäller yrkesgrupper vill flera ha kontakt med psykologer eller eko- nomer. När det gäller nya former av stöd föreslås jourtelefonnum- mer för särlevande, chatt för särlevande och Internettjänster som samlar upp all information som rör särlevande på samma plats. Jag skulle vilja slå ett slag för psykologer. Jag har varit med i ett nät- verk för ensamma gravida och jag märker en jätteskillnad i.... eller jag har varit påstridig att ha fått terapi på min mödravård. Det var lite svårt, det är en hårt ansatt institution.... men jag märker en skillnad på oss som haft terapi... när man har dom här frågorna om boendet och juridiken kring vårdnaden. Den här oron är mycket bra att få hjälp med. Via mödravården ska man kunna få kostnadsfri hjälp. Jag har träffat flera som inte har fått den hjälpen. Jag tycker man ska arbeta på mödravården för att den här hjälpen ska kunna fås. Det var väldigt bra. Det var personberoende. Den ena personen var väldigt empatisk och engagerad person och den andra var mindre kyli- gare så... jag minns att det började med att jag ringde till stadsdelsför- valtningen för att undra om vårdnaden rent juridiskt och då tog han initiativ och frågade och då blev han engagerad i vad som hade hänt min lilla personliga värld där så han passade mig väldigt bra, som social- sekreterare. Det var väldigt väldigt bra att prata med honom och hans kollega där. Man vet inte riktigt... om oron om framtiden, nu hade jag en liten bebis och man vet inte hur det påverkar barnets utveckling det här att ha skilda föräldrar. Mycket psykosociala frågor. När kan man ha osv. Mot slutet av fokusgrupperna fick deltagarna formulera sina syn- punkter på det som diskuterats och sina önskemål om konstruk- tion av familjeekonomiska stöd, samt synpunkter på andra typer av stöd som finns . Samtliga skriftliga förslag finns redovisade i appendix 4 och nedan följer en summering av dessa. Riktlinjer för kostnader. Tydlig information från samhället om vad barn kostar i olika åldrar och vad man kan begära av den andra föräldern ekonomiskt. Det är tydligt att man önskar sig se summor i dessa riktlinjer och inte endast rekommendation att beakta olika förhållanden när summan bestäms. Det vill säga istället för att säga att föräldrarnas inkomst ska beaktas önskar sig nog många en tabell som säger att om man tjänar x ska man betala y i underhåll för ett barn som är z år gammal. Riktlinjer för boende. Information kring hur man kan tänka kring barnets boende och vilka effekter det kan få för försörjningen och för barnets psykosociala utveckling. Stöd med att hitta bostad. Det kan handla om särskilt stöd till ensamstående för att hitta billiga, lite större lägenheter eller att subventionera sådana. Det kan också handla om stöd med att byta en lägenhet till två. I det senare fallet kan det också vara särskilt intressant med stöd för att byta till två lägenheter i samma område för de som eftersträvar växelvis boende. Bostadsbidrag som är mer förutsägbara i hur man ansöker om dem och där man inte riskerar någon återbetalning. Bostadsbidra- gen bör också kunna delas vid växelvis boende. Delat barnbidrag vid växelvis boende. Se resonemang tidigare i rapporten. Viktigt att detta ska kunna förändras om boendeförhål- landen förändras – t.ex. vid övergång från eller till växelvis boende. Gemensam information från stat och kommun. Allt som den ena föräldern får ska också den andra föräldern få per automatik. Enda undantaget från denna regel skulle vara om den ena föräldern inte har något som helst umgänge med barnet. Bättre information direkt vid separationen om boende och eko- nomi. Man borde få ett telefonnummer, en kontaktperson och en internetlänk, samt även bli kallad till ett första obligatoriskt möte. Företrädare för detta synsätt anser att samhället borde informera mer om värdet med kärnfamiljer och värdet av att bli kvar i sådana. En mer normativ rådgivning om vad som är bra för barnet. känns det som att man endast informeras om vad som gäller rent juridiskt och sedan får psykosocial hjälp för att komma fram till vad man vill och kunna hantera ev. oro. De som framför denna idé menar att samhället bör presentera argument för varför och på vil- ket sätt ett barn behöver båda sina föräldrar. Denna information bör i så fall ges redan på ett första möte. Ge samlad information om var allt stöd finns. Stöd inkluderar samhällets stöd, kyrkan, självhjälpsgrupper och andra ideella (föräldra)organisationer. Bättre och mer återkommande ekonomisk kontroll av de båda föräldrarna. Detta kan vara särskilt aktuellt då inkomstförhållanden (inklusive bidrag) förändras eller då hushållet blir större eller mindre – då en partner tillkommer eller faller ifrån. Denna rapport innehåller ett antal synpunkter från särlevande för- äldrar utan att alltid ange vilka åtgärder som är mest väsentliga eller genomförbara för att förbättra samarbetet mellan särlevande för- äldrar i frågor som rör ekonomi och boende. I rapporten nämns också i huvudsak endast sådant som deltagarna nämnt. Jag vill där- för ge mina egna huvudslutsatser nedan: Växelvis boende är den ideala norm som de flesta försöker förhålla sig till. Om man därför sätter upp detta som ett mål finns det ett par nämnda huvudåtgärder att beakta: Att underlätta boendeförmedling så att de föräldrar som vill kan bo nära varandra och därmed nära barnets skola och vänner; Relevant på orter med bostadsbrist. Att tidigt argumentera för vilka fördelar som finns med en sådan konstruktion. Mot ovanstående förslag står förstås frågan om orsak och verkan; Växelvis boende kan förutsätta ett gott samarbete mellan föräld- rarna och de som inte har ett sådant kanske inte förbättrar det genom att övertalas till ett växelvis boende. För de som inte väljer växelvis boende vore det önskvärt med en större tydlighet kring vad ett barn kostar. Det hjälper båda föräldrarna att fullgöra sitt försörjningsansvar och det hjälper båda föräldrarna att kontrollera om den andra föräldern också fullgör sitt. Risken med detta är för- stås att blir det hela; det vill säga om man visar vad barnet totalt sett kostar och relaterar detta till inkomsten finns en risk att föräldrar blir mindre benägna att betala något utöver detta. likställs försörjningsansvar med boendefördelning. På det stora hela tycks de flesta anse att detta är rättvisande. Även om det finns argument för delade bidrag vid delad vårdnad anser jag därför ändå att detta endast bör ske vid växelvis boende – om alls. Skälet till att man kan ifrågasätta om det bör ske alls är att de som tillämpar växelvis boende också tycks ha lättast att samarbeta i frå- gor som rör ekonomi. Webb- och telefonbaserade former för rådgivning bör erbjudas och det finns ett intresse för en fysisk (myndighet) eller virtuell plats som samlar all information särlevande föräldrar kan ha glädje av. Detta stöd bör erbjudas paketerat per automatik vid separation, men bör också finnas kvar senare vid intresse för nya avtal eller nytt psykosocialt stöd. Utredningens uppdrag i korthet Den särskilde utredaren ska granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn påverkar och stödjer en fungerande försörjning och omsorg om barnet när dess föräldrar inte lever tillsammans. Utredaren ska vidare analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut rörande vård- nad, boende, umgänge samt fördelningen av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. Hur existerande regelverk underlättar eller försvårar samarbete mellan föräldrarna ska kartläggas. Utredaren ska dessutom belysa omfattningen av särlevande föräld- rars behov av hjälp och stöd för att uppnå samförstånd gällande ekonomiska frågor som rör barnet. Slutligen ska föräldrars upp- fattning om förutsättningarna för balans mellan arbete och omsorg om barnet kartläggas och analyseras. Förbättringsåtgärder, regelförändringar och andra åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan särlevande föräld- rar ska föreslås. Utredaren ska se över och belysa: -Hur särlevande föräldrar samverkar gällande ekonomiska frågor som rör barnet. Det inkluderar kunskap om hur föräldrar fak- tiskt delar på inkomster och utgifter kopplade till barnen och vilka faktorer som är styrande för besluten. Eventuella samband mellan barnets tid med föräldern och fördelning av inkomster och kostnader ska uppmärksammas. Barns behov och rättigheter och vilka kostnader som är förknippade med dessa bör beskrivas samt hur behoven skiftar mellan olika åldersgrupper. sökningen bör ha både ett kvantitativt och ett kvalitativt angreppssätt. -Hur utformningen av regler för de familjeekonomiska stöden till separerade föräldrar inverkar på samarbete i frågor som rör barnet. Utredaren ska undersöka om det finns regler som för- svårar alternativt underlättar samarbete mellan föräldrarna. Om utredaren finner skäl till det kan förändringar föreslås. Utreda- ren ska särskilt undersöka de rättsliga förutsättningarna och konsekvenserna av införandet av ett konto som innehas av för- äldrarna dit bidrag som avser barnet utbetalas (barnkonto). -Omfattningen av särlevande föräldrars behov av hjälp och stöd för att uppnå samförstånd gällande ekonomiska frågor som rör barnet. Utredaren ska överväga hur olika samarbetsstöd och föräldrastöd kan utformas, anpassas och effektiviseras för att underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar samt hur föräldrarnas ansvar för att se till barnets bästa kan stödjas och främjas efter en separation. Förekomst och omfattning av kon- flikter samt konsekvenserna av dessa för barnet bör utgöra en viktig faktor för bedömningen av möjliga åtgärder. -Föräldrars uppfattning om förutsättningarna för balans mellan arbete och omsorg om barnet, hur fördelningen sker och vilka grunder den baseras på. Eventuella omständigheter som påver- kar förälderns arbetsutbud ska presenteras. Vad kostar ett barn i en viss ålder? Vad kan man begära av den andra föräldern ekonomiskt. Ett annat system för bostadsbidrag som inte så känsligt för återbetalning. Riktlinjer för barns boende i olika åldrar, när kan ett barn börja flytta mellan föräldrarna. Mer tydliga riktlinjer – stöd, vad som är rimligt för t.ex. bidrag från pappan. Lättare att hitta / byta en lägenhet mot två i samma område. Hjälp till bostad i närheten av varandra. Förenkla bostadsbidraget att man får när man behöver. Åtgärder från SH för att underrätta samarbete kring boende & ekonomi. Kostnadsfri familjerådgivning & terapi – och om inte båda vill ha samtal så bör det finnas för ena parten Förslag på utgifter som är rimliga att dela på t.ex. hyra, mat, inredning?, familjeaktiviteter . Bra info kring barnets psykosociala utveckling & hur separa- tioner påverkar Hjälp till självhjälp – att i första hand familjerna ska kunna klara av sin egen ekonomi & boende själva – så långt som möjligt t.ex. rådgivning (gratis). Subventionerade stora lägenheter för ensamstående föräldrar t.ex. billiga 3:or, 4:or så barnen får eget rum utan att någon för- älder ska behöva bo i vardagsrummet. Barnbidrag kopplat till barnen. Någon form av bra samtal terapi familjeenhet. Bra information vad som gäller, hur det ska vara vad är det bästa, för barnet. Ekonomiskt stöd i olika former, vad finns det för mera stöd, hjälp! Mera behövs prövad bidragsförfarande. Gemensam information från skola – stat – kommun. Skickas både till mamman och pappan. Barnbidraget bör inkomstbeprövas. Höginkomsttagare behöver ej! Låginkomsttagare behöver mer Æ Kan ge en stabilare ekono- misk situation för vissa särlevande föräldrar. Vid en skilsmässa/separation Æ DISKUTERA OM BARN- BIDRAGET SKA DELAS Æ dvs. vid konstaterat växelboende Æ All info (från skola och myndigheter) ska gå till båda föräld- rarna. Delat barnbidrag från start. All information och kallelser från läkare etc. skickas ut till båda föräldrarna Åtgärder i samhället för ett samarbete med särlevande föräldrar. Jag tycker att man själv har ett ansvar för sina barn och att det ska fungera. Bostadsbidraget ska kunna ges även till föräldern där inte barnet är skrivet, det ska vara samma villkor för båda föräldrar oavsett var barnet är skriven och båda för ses som vårdnadshavare vid växelvist boende. Barnbidraget ska kunna delas lika. Att man ska få bättre information när man separerar om boende och ekonomi. Delat barnbidrag vid växelvis boende. Samma information från skolan. Tydliga regler för bidrag. Ekonomi – inkomstpröva barnbidrag. Tydlig info för bägge föräldrar som gäller boendet och ekonomi. Erbjudas samarbetssamtal av kommunen. Informeras om möjlighet att dela på barnbidrag, när barnet bor växelvis hos varje förälder alt. Alltid få delat barn- bidrag. Inf.kanal på webben för frånskilda föräld- rar. Samarbete mellan Mamman och Pappan. Samhället kan utvärdera vilka som är mest behövande. Att någon tar tag och får föräldrarna att sätta sig ner med experthjälp och diskutera på en gång. Att bara informera hjälpte inte mig i alla fall då den andra parten vägrade. Å juridisk hjälp. Ligger efter i utveckling. Dubbel info till båda föräldrarna från dagis och skola. Parsamtal – familjesamtal. Skolan – engagera båda föräldrarna. Info redan i skolan om dealfamiljen. Skapa ett samhälle som värderar barnfamiljen högt. Behovsanpassade bidrag, lägre skatt. Ger många positiva effekter, fler lediga bostäder, består till av enmanshushåll. Telefonlinje typ – jour – par, ensam. Jourhavande xxxx Självhjälpsgrupper kostnadsfria Info om vad samhället kan göra för att stötta och hjälpa. Info om hur man kan lösa ekonomiska frågor. Chattrum – rådgivning. Bättre ekonomikoll – v fk Bättre ekonomiundersökning av föräldrar vid skilsmässa. Appendix 5 – Publiceringsregler Förtydligande av Research International Sweden AB:s allmänna villkor vid publicering Rapport som innehåller resultat från undersökning utförd av Före- taget (Inter- national), på en klients uppdrag, är klientens egendom. Copy- righten tillfaller om ej annat överenskommits. Om annat ej skriftligen överenskommits, förblir frågeformulär, data och annat material till samtliga undersökningar Research Inter- national Sweden AB:s egendom. skall ge sitt skriftliga samtycke till publicering av undersökningsresultat till allmänheten. Samtycke lämnas rutinmässigt om ej särskilda motskäl finns. I Research International Sweden AB:s intresse ligger att förhindra felaktigheter i faktaredovisningen och missledande tolkningar av undersökningsresultaten. Om en klient publicerar missvisande siff- ror eller gör ett missvisande urval av undersökningsresultat, för- behåller sig rätten att publicera korrekta och kompletterande delar av samma undersökning för att redovisa en mer rättvisande och avvägd tolkning. Följande skall ingå i all publicering: den intervjuform som använts i undersökningen, t.ex. telefon- intervjuer, besöksintervjuer eller postala enkäter undersökningspopulation, t.ex. intervjupersonernas ålder urvalsmetod om annan metod använts än en som är slumpmäs- sig i alla steg Publicerade undersökningsresultat skall normalt ej vara baserade på mindre än 1 000 intervjuer. Kunden skall alltid ange () eller dess kända varumärken som källa. När en klient publicerar resultat från en undersökning av , skall den information som ges i första hand gälla klientens egna produkter och/eller tjänster. Information om undersökningsresultatet förande konkurrenters produkter och tjänster kan innefattas, men skall komma i andra hand i presenta- tionen. Undantag och variationer i dessa regler tillåts då särskilda skäl före- ligger och beviljas av Research International Sweden AB:s direktion. För att gälla skall sådana undantag och ändringar lämnas skriftligen. Detta förtydligande vid publicering följer Research International Sweden AB:s allmänna villkor, 26/04/02. Ekonomi och samarbete mellan särlevande föräldrar Synpunkter från en hearing Utredningen anordnade en hearing om ekonomi och samarbete mellan särlevande föräldrar. Ett fyrtiotal myndigheter och organisationer bjöds in, varav knappt hälften deltog i hearingen. Syftet med hearingen var att närmare få belyst hur föräldrar sam- arbetar i frågor om barnets omsorg och försörjning, vilka möjlig- heter och hinder som finns för samarbete, behovet av hjälp- och stödinsatser och konsekvenser för barnet. Inför hearingen hade ett antal frågeställningar skickats ut (se bilaga 1). Vid hearingen var följande myndigheter och organisationer representerade: , , , , , Skol- inspektionen, , , , Föreningen , Makalösa Föräldrar, , för kvinnojourer och tjejjourer i , Kvinno- och , , i , samt . samt deltog i egenskap av åhörare. har också inkommit med ett skriftligt under- lag. , och Ung- domsstyrelsen hade inte möjlighet att delta, men har i stället lämnat skriftliga synpunkter på frågeställningarna. har lämnat muntliga synpunkter till sekretariatet i efterhand. Nedan följer en sammanfattning av de synpunkter som lämna- des på utredningens frågeställningar under hearingen. 1.Faktorer som påverkar fördelningen av försörjnings- respektive omsorgsansvaret för barnet En stor andel av de särlevande föräldrarna (framför allt de ensam- stående) har en svag ekonomi och socialförsäkringsförmånerna får därför stor betydelse för deras ekonomi. Rätten att uppbära olika förmåner har därför stor påverkan på samarbetet mellan föräldrar. Särskilt regelverkets utformning får stor betydelse för dessa föräld- rar. Föräldrarnas inkomst och ekonomi; innefattande olika former av utgifter, hyra, lån och skulder är viktiga faktorer som påverkar sam- arbetet och ansvarsfördelningen mellan föräldrarna, liksom resultatet av bodelningen, innefattande vem som får behålla bostaden. En separation innebär en försämrad ekonomi. Många föräldrar skuldsätter sig efter en separation för att kunna köpa en ny bostad nära barnets skola/kamrater och detta påverkar också försörjningsansvaret. Även föräldrarnas arbetsförhållanden och var barnet går i förskola/skola påverkar var barnet ska bo och omsorgs- ansvaret för barnet. Barnets boende och folkbokföringsadress styr i stor utsträckning föräldrarnas ekonomiska situation och rätten till olika familjeeko- nomiska förmåner, vilket också påverkar ansvarsfördelningen för barnet. Det finns en fyrkantighet i regelverket för folkbok- föringen, rättigheterna följer barnet och är ej delbara, annat än i undantagsfall. Förekomsten av våld, obearbetade känslor eller den känslomässiga närheten till barnet är andra exempel på faktorer som påverkar ansvarsfördelningen mellan föräldrarna. Vid en separation spelar också hämnd och konkurrens in, vilket innebär att ekonomin också kan användas som ett maktmedel i förhållande till den andra parten. Den ena föräldern kan missunna den andra för- äldern del i olika familjeekonomiska förmåner och det i sin tur kan påverka beslut om barnets boende och hur kostnader fördelas.