sou · GYB355d2 · 2011-01-01 00:00:00 — De har också samma rätt att delta i de politiska besluten som den ungerska majoriteten; för det följer av att de är en del av folksuveräniteten.39 För det andra säger grundlagen också att staten ska säkerställa att minoriteterna deltar aktivt och kollek- tivt i offentliga angelägenheter. Därigenom har de, som framgår av grundlagen, möjlighet att upprätthålla sin kultur, använda sitt språk, få utbildning på sitt modersmål och få använda namn på sitt modersmål. För det tredje, sägs i grundlagen att den ungerska lag- stiftningen ska garantera representation för minoriteterna och att de har rätt att etablera centrala och lokala självstyrelser. Minoritets- autonomin har alltså konstitutionell grund. Den ungerska konstitu- tionen riktar sig till minoriteterna som grupp och inte till personer som tillhör minoriteter.40 Den konstitutionella rättigheten till själv- styrelse är skyddad såtillvida att den enbart kan ändras genom ett beslut av parlamentet om två tredjedelar av dess ledamöter är för en ändring.41 Skyddet är således lika starkt som för ändringar av grundlagen i övrigt. Därtill finns ett skydd mot inskränkning av minoritetsrättigheternas kärna i händelse av nöd eller konflikt. Det går inte att helt ta bort minoriteters rättigheter enligt grund- lagen även om landet skulle hamna i krig. 6.5.1Intresserepresentationen på central nivå Den ungerska avdelningen för nationella minoriteter lyder under ett departement, men är sammansatt av representanter från flera departement. Avdelningen samordnar romska frågor i regeringen både innehållsmässigt och budgetmässigt.42 Vid avdelningen arbetar elva personer med romskt och annat ursprung. Avdelningschefen har romskt ursprung. Till avdelningen är också ett antal kommissionärer av romskt ursprung knutna. Deras uppgift är att samla frågor som väcks vid de olika departementen och föra dem till avdelningen för vidare samordning. Avdelningen arbetar med administration av romska projekt och program och då i nära samarbeta med romer och lokala minoritetskommuner. 39Det följer också av att konstitutionen innehåller ett anti-diskrimineringsförbud och har verkningar för bestämmelsen om minoriteters rättigheter. Se 2005, s. 185. 40Lagen om rättigheter för etniska och nationella minoriteter innehåller visserligen individuella rättigheter, och deras innehåll sätts av de områden som nämns i konstitutionen. 2005, s. 202. 41Se den ungerska konstitutionen, 68 § stycke 5. 42Intervju med , avdelningschef för avdelningen för romska frågor, . SOU 2010:55 Rätt till delaktighet och inflytande projekt berör integration och boende. Avdelningen har en betydande budget till sitt förfogande.43 6.5.2Minoritetsstyret på central nivå Det ungerska romska nationella minoritetsstyret består av en för- samling med femtiotre ledamöter. Ledamöterna väljs av minoritets- elektorer. Elektorerna är de valda lokala representanterna som finns i landets kommuner, eller om någon kommun saknar romska förtroendevalda, andra representanter för minoriteten.44 väljer sedan ordförande och vice ordförande från leda- möterna i gruppen.45 Det ungerska nationella minoritetsstyret går längst av alla länder i RWI:s kartläggning och har rätt att övervaka den verksamhet som är etablerad för att främja minoriteterna. Dit hör de institutioner som kan ha etablerats för att främja minoritetens kultur: media, utbildningsinstitutioner, teatrar, museum, bibliotek och förlags- verksamheter. Utöver detta har rådet rätt att samtycka till all lag- stiftning som berör utbildning (förskola och grundskola), beva- randet av historiska bosättningar och minnesmärken. Rådet har också rätt att samtycka till alla regeringsförordningar som verk- ställer bestämmelser i skollagen om läroplaner.46 Det är i detta som minoritetssjälstyrelsen har den mest ingripande makten; den kan blockera beslut som påverkar minoritetskulturen. 6.5.3Regional och lokal nivå I det ungerska fallet har ordföranden i det direkt valda mino- ritetssjälvstyret rätt att få en plats i kommunfullmäktige. Den ungerska regionala självstyrelsen väljs med hjälp av elektorer som utses av de lokala självstyrelserna. De lokala självstyrelserna har på detta viset, både genom att de utser elektorer till val av ledamöter i 43Den ungerska avdelningen för romsk integration förfogar över runt för projekt. Problemet med att integrera romerna består i detta fall inte av brist på finansiering utan snarare brist på samtycke från majoritetsbefolkningen. 44Se 31 § 2 i den ungerska minoritetslagen. Mer om det lokala systemet nedan. 45Den ungerska minoritetslagen, Act LXXVII of 1993 on the Rights of National and Ethnic Minorities, 31 § 2. 46Lagen samt The Hungarian as a Means of Increasing , Assessment Report, /October 2006, s. 19. Rätt till delaktighet och inflytande de regionala självstyrelserna och den nationella självstyrelsen, en nyckelposition i den romska självstyrelsen i . Det är oklart om det finns några speciella förutsättningar för att etablera regionala självstyrelser. Systemet är relativt nytt47 och nära sam- manknutet med den lokala självstyrelsen. Det finns långtgående regler om minoriteters självstyrelse på lokal nivå. Det som är relevant här är att en särskild minoritetsrepresentant kan utses i de fall där det saknas en mino- ritetssjälvstyrelse i kommunen.48 Minoritetsrepresentanten har möjlighet att delta, med en rådgivande funktion vid möten som hålls i kommunfullmäktige, kommunstyrelsen och i andra nämnder på nivå. Hon eller han kan också föra upp ämnen på agendan och ta initiativ till att ändra beslut som fullmäktige har fattat. Representanten har utöver detta en rätt att få information från kommunen för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Precis som självstyrelserna kan minoritetsrepresentanten i vissa fall lägga in ett veto i frågor som fullmäktige ska besluta om och som berör minoritetens rättigheter.49 Enligt den ungerska minoritetslagen kan den romska mino- riteten bilda tre former av lokalt självstyre: De tre formerna av självstyrelse representerar olika grader av inflytande. I den första formen, den kommunala självstyrelsen, har kommunfullmäktige efter ett val kommit att bestå av mer än hälften representanter från en minoritetsgrupp. Fullmäktige kan i det läget besluta om att omvandla sig till en minoritetskommun, en självstyrelse för minoriteten. Det innebär att kommun- fullmäktige, som fortsätter att ta hand om de allmänna kommunala angelägenheterna, också kan fatta beslut i en rad minoritetsrela- terade frågor genom gängse majoritetsbeslut. I den andra formen, det indirekt valda minoritetssjälvstyret, har minoritetsrepresentanterna i fullmäktige inte fått samma antal platser som i minoritetskommunen. Om de valda ledamöterna i 47För närvarande finns cirka 20 självstyrelser på regional nivå inrättade. Det framgår av en rapport från NDI Assessment Report /October 2006: The Hungarian as a Means of Increasing , s. 20. 48Se den ungerska minoritetslagen, §§ 40–41. 49Ibid., § 29 stycke 2. Rätt till delaktighet och inflytande fullmäktigt uppgår till minst trettio men inte når av ledamöterna kan istället denna form av självstyrelse inrättas. Det krävs dock att det i praktiken finns minst tre ledamöter som kan ingå i självstyrelsen, för att den ska aktualiseras, annars är det inte tillåtet.50 Mindre kommuner träffas sannolikt av den begränsningen. Den indirekta självstyrelsens kompetens är dock mindre omfattande än minoritetskommunens, vilket följer av att minoriteten inte har egen majoritet. Däremot finns andra skyddsregler som träder in och begränsar beslutsutrymmet för den politiska majoriteten/majoritetsbefolkningen. Det samma gäller om minoriteten inte fått av platserna i kommun- fullmäktige. Dit hör den direkt valda minoritetssjälvstyrelsen. I minoritetsbefolkade kommuner kan personer som tillhör en minoritet även rösta direkt i val till en särskild minoritetssjälv- styrelse, den direkt valda minoritetssjälvstyrelsen.51 Detta system ligger vid sidan av det ordinarie valsystemet och kan initialiseras vid ordinarie val under vissa förutsättningar. Finns det femtio giltiga röster i valet på en ort med en befolkningsmängd som är mindre än tio tusen personer, eller ett hundra röster på en ort vars befolkningsmängd är större än tio tusen personer, kan minoriteten utse en direkt vald minoritetssjälvstyrelse. Av intresse här är att ordföranden i den direkt valda minoritetssjälvstyrelsen automatiskt får en plats i fullmäktige med en rådgivande roll.52 Här finns alltså en form av kvotering till kommunfullmäktige, även om lagstiftningen var generösare innan en ändring trädde ikraft . hade nämligen minoritetskandidater ett förmånsmandat till fullmäktige. 6.6Övriga nationella minoriteters organisering och delaktighet i Hur de övriga nationella minoriteterna i har organiserat sig beskrivs i följande avsnitt53. Det är viktigt att komma ihåg att det inte finns någon central romsk organisation i . Det innebär bl.a. att när de nationella minoriteterna kallas till samråd med regeringen kommer för de övriga minoriteterna före- 50Den ungerska minoritetslagen Act LXXVII of 1993 on the Rights of National and Ethnic Minorities, 22 § 2 stycket. 51Se ibid., 23 §. 52Intervju med , ordförande i det romska nationella minoritetssjälstyret i , . 53Avsnittet bygger på en underlagsrapport av (2009). Rätt till delaktighet och inflytande trädare för deras centrala organisationer, medan det från romerna kommer företrädare för flera olika organisationer. När riksdagsbeslutet om minoritetsspråk fattades 2000 blev ett antal kommuner utsedda till särskilda förvaltningsområden som omfattas av minoritetsspråkslagen. Lagstiftningen ger medborgarna rätt att använda sina minoritetsspråk och myndigheterna skyldighet att ge service på minoritetsspråk. I förvaltningsområden ska myn- dighet eller domstol kunna ge ett mutligt besked på samiska, finska eller meänkieli. Förskola och äldreomsorg ska också på begäran kunna bedrivas på dessa språk. Förvaltningsområdena utökades efter lagen . Förvaltningsområdet för finska språket omfattar kommunerna , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Öst- och . Förvaltningsområdet för samiska språket omfattar kommunerna . Förvaltningsområdet för meänkieli omfattar kommunerna . I förvaltningsområdena för finska, samiska och meänkieli ingår också landstingen i , , , , län, , och . Inom de språkliga förvaltningsområdena i ska samråd med de nationella minoriteterna ske på lokal nivå i berörda kommuner. Nationella uppföljningar av minoritetspolitiken och granskning visar dock att samrådsförfarandena på lokal nivå behöver förbättras avsevärt. Rätt till delaktighet och inflytande Samerna är en urbefolkning som finns i de norra delarna av nuvarande , , och i . En viktig del i den samiska identiteten är det samiska språket, vilket är ett finsk-ugriskt språk. Samernas ställning som ursprungsfolk bekräftades av 1977 och eftersom samerna är ett urfolk i finns det en särskild samepolitik. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Den samiska befolkningen i uppgår till cirka 35 000 personer. De flesta bor i de traditionella bosättningsområdena från i till i . Cirka 2 500 av de samer som bor i detta område ägnar sig åt renskötsel som huvudsaklig sysselsättning. Många samer är också bosatta i kusttrakterna i norra och i samt i . Samerna har genom tiderna organiserat sig på olika sätt. I äldre tid fanns bland samerna siidasystemet, en egen organisation inom vars ram bland annat gemensamma beslut fattades och rätt skipades. inrättades som folkvalt organ och statlig förvaltningsmyndighet med uppgift att bl.a. besluta om fördel- ningen av statens bidrag och medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer. Det övergripande uppdraget är att bevaka frågor som rör samisk kultur i (SFS 1992:1433). Samernas övriga organisationsformer varierar från samebyar till olika samiska föreningar och samiska partier. Det finns flera samiska riksorganisationer och det förekommer också ett samiskt samarbete över nationsgränserna eftersom många samefrågor rör samerna som folk, oberoende av nationell tillhörighet. Den äldsta samiska riksorganisationen är Same Ätnam som i sin tur varit med i bildandet av många andra samiska organisationer. En annan viktig organisation är , , som är en politiskt obunden intresseorganisation för rennäringen och samiska näringslivs- och samhällsfrågor. SSR representerar samer anslutna till samebyar eller sameföreningar som återfinns över hela landet. Rätt till delaktighet och inflytande Deltagande/inflytande på nationell nivå är statlig remissinstans. Dessutom hålls regelbundna samrådsmöten med företrädare för regeringen. Hearings och utfrågningar förekommer i departement och riksdag och möten hålls regelbundet med . I egenskap av urfolk är samerna den enda nationella minoriteten med en statlig förvaltningsmyndighet. har endast regel- bundna och formaliserade samråd med i mark- användningsfrågor respektive rovdjursfrågor samt med , de tre nordligaste länsstyrelserna, och om snöskotertrafik i fjällen. För övriga samhällsfrågor finns inga formaliserade samrådsformer. I de flesta fall tar själv initiativ om man önskar samråda om en fråga. Samerna har som urfolk vissa rättigheter, men utifrån det perspektivet finns inte någon konsultationsordning. – dubbla och motstridiga roller tillsattes en offentlig utredning, . 1989 var utredningen klar och den fastslog att ett folkvalt samiskt organ i behövdes. Den svenska staten var inte beredd att gå längre än till att ge ett begränsat inflytande. Resultatet blev en blandning av folkvalt parlament och statlig förvaltnings- myndighet med avgränsade och lagreglerade arbetsuppgifter. Samerna menar att effekten är att samernas riksdag styrs från två håll och att samernas strävan efter självbestämmande därmed begränsas. På hemsida konstateras att Den inbyggda konflikten mellan samernas vilja till ökat självbestämmande och statsmaktens återhållsamhet och myndighetsreglering har kännetecknat det svenska verksamhet. ska i sin egenskap av statlig myndighet verkställa den politik och de beslut som fattats av riksdag och regering som tingets folkvalda ledamöter valts in på partiprogram och vallöften som ofta går stick i stäv med den politik som regering och riksdag ger uttryck för. De folkvalda samepolitikerna har dock lagt större vikt vid att är ett självständigt folkvalt organ än en statlig förvaltningsmyndighet. Det har man markerat genom tingets politiska arbete. Men de dubbla rollerna har ofta lett till att Rätt till delaktighet och inflytande politiker känner sig handlingsförlamade och begrän- sade av den statliga regel- och anslagsstyrningen. I regeringens proposition om , sägs tydligt att trots benämningen TING är det inte frågan om något organ för självstyre, som ska verka i stället för riksdag eller kommun- fullmäktige, eller i konkurrens med dessa organ. Sametingslagen ger inte heller något utrymme för en annan tolkning. Konstitutionellt råder det alltså ingen tvekan om att är en statlig förvaltningsmyndighet. Men med hänsyn till syftet med denna myndighet har betydande frihet lämnats åt att finna sina egna arbetsformer. För statliga myndigheter gäller normalt att regeringen har rätt att ge direktiv för verksamheten och att myndigheten ska verkställa regeringens politik. Regeringens direktiv utformas genom särskild förordning eller instruktion. har genom sin organisation och sitt ändamål en särskild ställning. arbetsuppgifter är inskrivna i sametingslagen, men också i regeringsförordningen med Instruktion för Same- tinget. Själva grundidén med ett folkvalt organ är att samerna själv- ständigt får sköta vissa egna angelägenheter. struktur liknar därför ingen annan myndighet i . folkvalda organ kallas plenum och har 31 ledamöter som utses genom allmänna val av röstberättigade samer . Nästan 8 000 av förmodade 35 000 samer har registrerat sig i röstlängd (detta sker frivilligt eftersom det inte finns någon registrering och statistik som bygger på etnicitet). Plenum utser en styrelse, som i sin tur utser myndig- hetens chef. Styrelsen ansvarar för den löpande verksamheten. På kansliet arbetar tjänstemän som sköter de dagliga myndighetsuppgifterna och andra frågor på uppdrag från styrelsen och plenum. organisation påminner om kommunernas. Same- tingets plenum kan jämföras med kommunfullmäktige, medan styrelse motsvaras av kommunstyrelsen. plenum har ett presidium som förbereder och ansvarar för plenums möten. är jämförbart med kommunernas förvalt- ningar och tjänstemän. Kansliet har det dagliga ansvaret för att Rätt till delaktighet och inflytande Skillnaden är att som statlig myndighet lyder direkt under och att arbetsuppgifter är reglerade i sametingslagen. Huvudkansliet finns i och det finns kontor i , och . På arbetar 37 tjänstemän och en heltidsanställd politiker. Dessutom finns ett antal säsongs- anställda inom riksgränsverksamheten. Deltagande/inflytande på regional nivå har en särskilt viktig uppgift inom den svenska minoritetspolitiken eftersom de kommuner som omfattas av mino- ritetsspråkslagen, förvaltningskommunerna, ligger i . i inrättade 2000 en regional arbets- grupp med representanter från lokala och regionala myndigheter samt från minoritetsgrupperna. Uppdraget var att implementera lagstiftningen, följa upp insatserna och redovisa till regeringen, samt att sprida information till myndigheter, institutioner och allmänhet. började detta ansvar successivt skjutas över till den lokala nivån, med ett samordnande ansvar hos . Arbetsgruppen på upp- löstes då. Det finns inget formellt samrådsuppdrag för länet och inget regionalt organ för samråd med de nationella minoriteterna. Dock finns en rennäringsdelegation inom där företrädare politiker och samebyar ingår. Olika projektgrupper har också bildats för specifika frågor. Forskaren (2004) visar i sin rapport uthålligt språk att bland regionala/nationella myndigheter i förvaltnings- områdena är det som anger att de har samisktalande personal. Bland lokala myndigheter anger 25–att de har personal som talar samiska. I rapporten samråd inom språkligt förvaltningsområde – Dialogmodellen konstaterar att samråd om hälso- och sjukvårdsfrågor samt kulturstrategier behöver diskuteras i ett länsperspektiv. Ett problem är emellertid att det finns begräns- ningar för minoriteternas möjligheter att interagera med Norr- bottens läns landsting, eftersom det inte har ett formellt uppdrag att tillhandahålla service på minoritetsspråk utanför förvaltnings- områdena. Rätt till delaktighet och inflytande Deltagande/inflytande på lokal nivå Inom de språkliga förvaltningsområdena i ska samråd med de nationella minoriteterna ske på lokal nivå i berörda kommuner. Nationella uppföljningar av minoritetspolitiken och granskning visar att samrådsförfarandena på lokal nivå behöver förbättras. har inte något organiserat samråd vare sig nationellt, regionalt eller lokalt. När samråd sker bygger det ofta på initiativ som tar med till exempel kommuner. , , har inte heller löpande diskussioner med kommunerna. Det enda någorlunda regelbundna samrådet sker mellan kommuner och samebyar samt sameföreningar om mark- och planfrågor, men inte heller detta är långsiktigt och formaliserat. anger i rapporten samråd inom språkligt förvaltningsområde – Dialogmodellen att man anser att det behövs lagstiftning om samråd och att det ska formaliseras i avtal och partnerskap. Samrådsfrågorna bör nivåmässigt ligga på kommun- styrelsenivå. SSR anger att kunskapen om samernas situation generellt är för låg inom kommunerna. Det finns ett mycket stort behov av utbildningsinsatser för kommunerna för att de ska kunna förbättra sitt arbete i förhållande till det samiska samhället. Okunskapen kan i värsta fall leda till låsningar och konflikter. Många samer väljer att inte vända sig till kommunen eftersom kunskapen är låg om deras situation. De fyra kommunerna organiserar språkfrågorna som rör samer under kommunstyrelsen. , och kommuner har ett minoritetsspråkspolitiskt handlingsprogram eller en arbetsgrupp. I kommun finns en samisktalande hand- läggare på heltid som ger service på samiska och som fungerar som tolk. Kommunledningarna har samråd med samebyar angående främst markanvändningsfrågor. I finns det övergripande ansvaret för frågor om de nationella minoriteterna hos kommunstyrelsens arbetsmark- nads- och integrationsberedning. utbild- ning och arbetsmarknadsenhet har ett samordnings- och uppfölj- ningsansvar för stadens arbete med nationella minoritetsfrågor. Rätt till delaktighet och inflytande Under , fram , var och ett rike. Finska språket har talats i och svensktalande medborgare finns i . Det finns ett starkt intresse hos sverigefinnar att bevara sitt språk och sin kulturella särart i . Sverigefinnarna är största minoritetsgrupp och lever cirka 450 000 första och andra generationens sverigefinnar här. Majoriteten flyttade till efter . Kulmen på inflyttningen kom omkring och har inflyttningen minskat. Sverigefinnarna har varit en välorganiserad grupp i . Ett exempel är Finnkår som bildades . En annan anrik organisation är finska före- ning som har funnits . 1957 bildades , , som är pådrivande i alla frågor som rör sverigefinnarna inom samhällslivets alla områden. En huvuduppgift är att främja sverigefinnarnas aktiva deltagande i det svenska sam- hället och utveckling till en tvåspråkig befolkningsgrupp. När Riksdag fattade beslut om inrättandet av en natio- nell minoritetspolitik bildade sverigefinnarna delegation, som samarbets- och motpart till statsmakten. Deltagande/inflytande på riksnivå Sverigefinländarna representeras på riksnivå av Sverigefinländarnas delegation, en paraplyorganisation som ska fungera som ett representativt organ för så stor del av minoriteten som möjligt. Delegationen är ett organ med 25 intressenter: de största riks- organisationerna, som finskspråkiga arbete, den finskspråkiga ortodoxa församlingen och den finskspråkiga pingst- församlingen. Dessutom ingår ett antal sverigefinska nätverk som företräder olika sakkunnigområden och institutioner samt ett antal sverigefinska nätverk som representerar olika yrkesområden. Delegationen leds av ett presidium som väljs på årsmötet. Ett antal kommittéer utses, en för varje politikområde och dessa före- slår vilka frågor som presidiet ska driva. Årsmötet beslutar sedan vilka gemensamma frågor som presidiet ska driva. Årsmötet beslutar också om ansökningar om medlemskap från sverigefinska organisationer. I stadgarna slås fast att Delegationen Rätt till delaktighet och inflytande som sina medlemmar (kan) anta nya samfund, institutioner och nätverk vilkas funktion inte enbart är lokal eller regional. (3 kap. § 6) Ledamöterna bör enligt stadgarna utses av organisationens högsta beslutande organ och antal ledamöter avgörs genom att De sverigefinländska riksorganisationerna () får utse en (1) ledamot per 1–499 medlemmar och ytterligare en (1) ledamot per 500–999 medlemmar. Därtill berättigar varje påbörjat tusental till en (1) ledamot – dock högst sju (7) ledamöter per organisation. Övriga sverigefinländska samfund, institutioner och nätverk utser en (1) ledamot var. (3 kap. § 1–2) Delegationens stadgar slår fast att delegationen ska upprätt- hålla kontakter med den svenska statmakten och svenska myndig- heter, och andra nationella, nordiska och inter- nationella samfund. Delegationen vill också sprida större insikt och förståelse bland svenskarna för den sverigefinländska minorite- tens språkliga och kulturella strävanden. Delegationen skriver alla remissvar, deltar i samråd på departe- ment, ingår i referensgrupper och skickar dessutom egna skrivelser till regeringen. Delegationen har också ett nätverk med riksdagsledamöter, som man uppmanar att driva viktiga frågor till exempel genom motioner och interpellationer osv.