sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — 2.5.1Metod, urval m.m. Mot bakgrund av den stora vikt som tillmäts lärlingsråden inom försöksverksamheten gav Nationella lärlingskommittén en grupp forskare vid i uppdrag att granska lärlingsrådens funktioner, särskilt utifrån ett arbetslivsperspektiv. skickades enkäter ut till gymnasieskolor som deltar i försöket med gymnasial lärlingsutbildning. 105 skolor besvarade enkäten, vilket motsvarar en svarsfrekvensen på . Av dessa utgör 69 skolor med huvudman och 35 fristående skolor. Van- ligtvis har skolornas rektorer besvarat enkäten. Som komplement till enkäten intervjuades ett mindre antal företrädare för arbetslivet. Hela första delen av studien redovisades i vårt förra delbetänkande. har uppföljningen av lärlingsrådens verksam- het fortsatt. En fördjupad undersökning avseende de skolor som deltagit i lärlingsförsöket genomfördes . Den har i ännu högre grad kommit att innehålla kvalitativa intervjuer med fokus på företrädare för arbetslivet. Valet av företrädare har gått via skolornas rektorer som förmedlat namn på de arbetslivsföreträdare som är representanter i skolornas lärlingsråd. Vid urvalet av respon- denter inför intervjuerna har kommunala och fristående skolor, större och mindre kommuner samt en geografisk spridning över landet beaktats. Under försöksverksamheten har regler funnits för lärlingsrådet som ett verktyg för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. I förordningen finns även rådets uppgifter angivet och hur lärlingsrådet skall bistå skolhuvudmannen. ska utgöra en plattform där skolan och arbetslivet med utgångs- Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 punkt i styrdokument och lokala förutsättningar ska utforma, driva och följa upp lärlingsutbildningen. Varje skola som deltar i försöksverksamheten är skyldig att inrätta ett eget lärlingsråd. Sammantaget visar det sig att flertalet av skolorna har inrättat någon form av lärlingsråd. Lärlingsråden ska vara en garant för att lärlingsutbildningen uppfyller högt ställda krav på kvalitet och likvärdighet. Mot bakgrund av att lärlingsrådens arbete i varje fall formellt varit ganska omfattande reglerat är det intressant att se att det för nya obligatoriska programråden inte finns några närmare riktlinjer för hur verksamheten ska bedrivas. Huvudmän och skolor ges följ- aktligen betydande frihetsgrader på dessa punkter. Med tanke på samrådsorganens centrala roll för utveckling av lärlingsutbildning- arna borde de områden som lyfts fram i försöksförordningen även ha ett givet utrymme i programrådens arbete. Så är dock inte fallet. Uppenbarligen kommer osäkerheten att vara stor om de nu obli- gatoriska programrådens egentliga roll och funktioner. 2.5.2Kritiska frågor och förslag avseende lärlingsråden En utförligare redovisning av lärlingsrådsstudiens resultat återfinns under punkten 5.3 Lärlingsrådens organisation och funktion. Studien i sin helhet redovisas även som bilaga 3. Resultaten av studien visar att lärlingsrådens funktioner inte är tillräckligt tydligt specificerade och reglerade. Råden kan därigenom inte utgöra den samordnande, kvalitetssäkrande och styrande kraft som motsvarande organ har inom t.ex. dansk och norsk yrkesutbildning. Även om lärlingsråden nu ersätts av programråd bör våra slut- satser ha en betydande relevans för programrådens arbete framöver. Det vore olyckligt om programråden bara fick en rådgivande roll. Råden måste ges mer substantiella funktioner. Våra slutsatser kan sammanfattas enligt följande: Om lärlingsråden spänner över flera branschområden kan det vara ett problem att få tillräckligt starkt yrkesfokus Deltagande parter, framför allt från arbetslivet, känner sig lätt mindre be- rörda av de diskussioner och frågor som behandlas på lärlings- rådens möten. På skolor med många lärlingar kan det därför vara en god idé att inrätta särskilda utskott till vilka delegeras mer yrkesspecifika uppgifter. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 Metoderna för kvalitetssäkringen av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen är helt avgörande för en likvärdig och rättssäker hantering av utbildningen. Kvalitetssäkringen och uppföljningen bör omfatta välstrukturerade och återkommande trepartssamtal med företrädare för skolan, handledare på arbets- platsen och elever. Dessa samtal bör baseras på uppdaterade och detaljerade utbildningsplaner och yrkesbeskrivningar. Det måste vara en strategisk uppgift för programråden att se till att sådana utbildningsplaner finns tillgängliga på alla områden där det finns lärlingar. De nationella programråden skulle tillsammans med yrkesnämnderna och kunna bidra till detta arbete. För att garantera kvalitet och inte minst bredd i utbildningen finns det anledning att möjliggöra rotation för eleverna mellan flera företag i den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Systemet för att utse arbetslivsföreträdare i lärlingsråden behö- ver utvecklas. Det föranleder bristande likvärdighet och god- tycke ur ett representations- och inflytandeperspektiv, men skapar även oklarheter avseende rådens och ledamöternas full- makter. I praktiken riskerar oklarheterna gällande rådsleda- möternas mandat att leda till att råden blir en diskussionsklubb utan påtagligt inflytande. På många skolor ställs lärlingsutbildningen inför ett logistikpro- blem som hänger samman med yrkeslärarnas dubbla roller: att dels bedriva karaktärsämnesundervisning för yrkeselever på de skolförlagda programmen och hinna med att följa upp lärling- arna på arbetsplatserna. Uppföljningsarbetet med lärlingar och handledare blir ofta lidande. På skolor med många lärlingar bör man eftersträva att anställa särskilda samordnare som uteslutande ägnar sig åt lärlingsutbild- ningen. På de skolor där man har lärlingssamordnare fungerar utbytet mellan skola och arbetsplatser oftast bättre. Flera arbetslivsföreträdare har uttryckt en önskan att eleverna borde få en bättre allmänteoretisk och yrkesteoretisk grund innan de kommer ut på arbetsplatserna. En introduktionsperiod med mer omfattande skolförlagda studier skulle underlätta intro- duktionen och lärandet på arbetsplatserna. För att motverka mönstret med många avhopp finns det anled- ning att betona betydelsen av en mer genomtänkt introduktion Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 av lärlingarna, bland annat med en mer omfattande skolförlagd period i början av utbildningen. Det finns också anledning att tydligare fokusera på det sociala ansvaret för eleverna. Lärlingsutbildningens kvalitet och elevernas villkor står och hänger med handledarnas insatser. Det finns anledning att betona att handledning bör betraktas som en professionell insats som förutsätter gedigen kompetens hos handledarna. Handledar- utbildningen måste uppvärderas. handlar det ibland om och i många fall genomförs ingen utbildning alls. De lokala programråden bör ges i uppdrag att garantera att alla arbetsplatser som tar emot lärlingar har kompetenta hand- ledare. De nationella programråden bör få som en central upp- gift att ta från utbildningspaket för handledare på olika yrkes- områden. De företag vars handledare deltar i utbildningen ska få ekonomisk kompensation för detta. En genomgången hand- ledarutbildning borde även beaktas vid ansökan till yrkeslärar- utbildning. Vi beklagar att man på politisk nivå inte har velat lägga fram ett förslag om obligatorisk handledarutbildning. Lärlingsutbildningen innebär att yrkesundervisningen förflyttas till en arbetsplats. Eleverna tillbringar ofta eller av utbildningstiden på en arbetsplats. får skolan en skolpeng som tidigare, i kombination med ett extra statsbidrag på per lärling. I våra samtal med företrädare för arbetslivet i lärlingsråden framkommer det att skolorna ibland uppfattar lärlingsutbildning som en modell som ger möjligheter till besparingar. Man sparar in på yrkeslärare som skolans intäkter förblir oförändrade, eller till och med högre . Det är ett oroande mönster. 2.6Stödmaterial (hemsida m.m.) Det finns en omfattande efterfrågan på bra och tydligt informa- tionsmaterial om gymnasial lärlingsutbildning, både inom och utan- för skolan. Kommittén har arbetat med två referensgrupper, dels med ett antal studie- och yrkesvägledare och dels med ett antal representanter för olika företag. Syftet har varit att ta tillvara erfa- renheter och idéer från försöket och se vilka olika behov av stöd- Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 material som efterfrågas från skolor och företag och utveckla nytt material. Båda referensgrupperna har bidragit till att utveckla kommitténs hemsida, www. , med stödmaterial för såväl skolan, elev och företag. har hemsidan vidare- utvecklats med särskilt fokus på information till arbetslivet. Avsikten har varit att anpassa företagsinformationen, dels till före- tag som ännu inte har en lärling, dels till de företag som står i begrepp att ta emot en lärling. Informationen som är avsedd för skolor har främst inriktats mot den nya gymnasieskolan, Gy2011, men ger också information om de särskilda villkoren för den åter- stående försöksverksamheten. Här återfinns material om förord- ning, statsbidrag för utbildningen, behörighet, kursplaner, betyg samt motsvarande stödmaterial som ges till företagen. En modul- indelad handledarutbildning är tänkt som stöd för yrkeslärare när de ska introducera handledare på företagen. Delar av informa- tionsmaterialet är framtaget í samarbete med Företagarna i och gymnasieskolan i . En referensgrupp med företag från olika branscher har varit be- hjälpliga med synpunkter på upplägg och innehåll. De har även givit Kommittén konkreta förslag till förbättringar avseende vilken information som bör finnas för att nå ut och göra gymnasial lär- lingsutbildning mera känd och vara tydlig kring vilka åtaganden som gäller. I en särskild publikation Nationell lärlingsutbildning har vi presenterat sex lärande exempel på hur skolor arbetar med och utvecklar sin lärlingsutbildning. Vi har också samarbetat med två branscher, och elbranschen för att utveckla modeller för webbaserade och branschspecifika handledarutbild- ningar, där nu samarbetet med har genomförts(se nedan). 2.6.2Kvalitetssäkrad lärlingsutbildning i handeln Lärling i butik är en modell för lärlingsutbildning i handeln som utvecklats för branschen av . Målet är att elever, företag, handledare och lärare ska få kvalificerat och branschanpas- sat stöd. Ambitionen är att göra lärlingarna redo att klara en fram- tida branschcertifiering som butikssäljare. Detta innebär i så fall att de uppfyller både branschens kompetenskrav och skolans utbild- ningsmål – något som kommer att öka deras möjligheter att få Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 anställning och göra karriär i stort. Kommittén har tillsammans med utvecklat en webbaserad handledarutbildning som kan användas och tillämpas av handledare både på skolor och i företag. Denna handledarutbildning ska i sin grundkonstruktion även kunna anpassas till andra branscher, vilket möjliggör att ut- nyttja och sprida handledarutbildningar inom försöket och även för framtida behov. Kommitténs avslutande studieresa gick till och , där vi träffade kommunala och fristående utbild- ningsanordnare samt deras samarbetspartner i arbetslivet för dis- kussioner om kvalitet i yrkesutbildningen med utgångspunkt i arbetsmarknadens behov och förutsättningar. Inte minst el- och VVS-branscherna har haft många strukturella synpunkter på hur lärlingsutbildning inom deras branscher kan och bör bedrivas. Även lärare och skolledare vid de besökta kommunala och fristående skolorna hade mycket synpunkter. Bland annat diskuterade vi orsakerna till det sjunkande intresset för yrkesutbildningen. Första målet var Reijmyre glasbruk där kommun genom Bergska skolan bedriver lärlingsutbildning för den glasindustrin. Skolan är kommunala gymnasieskola med ett flertal nationella program och möjlighet till alternativa utbild- ningsformer. Skolan har 30 elever som går gymnasial lärlings- utbildning. I träffade vi Carlsund Utbildningscentrum, som har eta- blerat ett nära samarbete med det lokala näringslivet. På finns cirka 800 gymnasieelever, varav cirka 80 gymnasiala lärlingar, vilket gör kommun till en av landets största huvudmän inom försöksverksamheten. Träffen med Carlsunds Utbildningscentrum ägde rum på verkstadsföretaget med huvudkontor i . besöktes ETG, Elbranschens gymnasium i . ETG är en branschägd gymnasieskola med riksintag. Tillsammans med branschen har skolan utvecklat en egen variant av elprogrammet i nära samarbete med företagen. Målet är att ge ele- verna möjlighet att börja jobba direkt efter gymnasietiden. I utbild- ningen ingår därför lärlingstiden och ett lärlingsprov vilket gör det lättare att få en anställning. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 Studieresan avslutades med besök vid Installatörernas Utbild- ningscentrum IUC i . IUC är en utbildningsanordnare med företagskurser inom teknik och ledarskap, yrkeshögskola samt fackteori inom lärlingsutbildning. Utbildningarna omfattar VVS, ventilation, kyla, styr- och reglerteknik, energi och el. Vi besökte huvudkontoret, filialer finns i , , , och . Studiebesöket gav en bred bild av hur förutsättningar varierar mellan olika branscher och de varierande sätt man har löst sina utbildningsinsatser på. Erfarenheterna från besöken förde vi vidare till de branschseminarier vi senare hade. 3Arbetsplatsförlagt respektive skolförlagt lärande 3.1Lärlingsbegreppet och lärlingsliknande utbildningar Även om lärlingsutbildningen är grundform för all praktisk yrkes- utbildning har begreppen lärling och lärlingsutbildning inte alltid en helt entydig betydelse. Det visar också våra kontakter med sko- lor och företag. Lärlingsutbildningen måste skiljas från rent skol- förlagd yrkesutbildning och olika praktikformer på en arbetsplats. I andra länder, t.ex. och , men även i den svenska debatten om unga utan jobb, har det lyfts fram satsningar som betecknas som lärlingsutbildning, men som i första hand handlar om praktik och inte om att erbjuda de breda yrkeskvalifikationer som styrdokumenten anger. Det bör också noteras att lärlings- begreppet i den svenska diskussionen om yrkesutbildning ofta har beskrivits med alltför breda penseldrag vilket lett till att begrep- pet blivit onyanserat och ibland svårtolkat både bland studerande och vägledare som hos utbildningssökande generellt. används begreppet lärlingsutbildning inom såväl gymnasieskola, komvux, som arbetsmarknadsåtgärder utöver inom traditio- nella lärlingsutbildningen efter gymnasieskolan. Även regionala och lokala varianter av lärlingsutbildning förekommer vilket komplice- rar bilden ytterligare. En annan aspekt som är oroväckande är att lärlingsutbildningar i ett specifikt yrke kan ha helt olika upplägg inom olika utbildningsformer och även ha helt olika utbildningstid. Den brittiske forskaren , en ledande expert på lär- lingsutbildning definierar lärlingsutbildning (2000), som en strukturerad utbildning med huvudfokus på arbetslivet. Utbild- ningen innehåller en bestämd blandning av utbildning på en arbets- plats och skolförlagda allmänteoretiska och yrkesteoretiska moment. Utbildningen leder till formellt erkända yrkeskvalifikationer som Arbetsplatsförlagt respektive skolförlagt lärande ger lärlingen tillträde till ett särskilt yrkesområde. Arbetsgivare är med och finansierar utbildningen och lärlingen får i allmänhet någon ersättning under lärlingsutbildningen. Enligt utgör lärlingsutbildningen, i de länder där den är mest utvecklad och utbredd, ofta en integrerad del av utbildningssystemet på gym- nasial nivå. Ändå är det inte alltid lätt att urskilja vad som ska klassas som lärlingsutbildning. I flera länder innehåller även den skolförlagda yrkesutbildningen arbetsplatsförlagda inslag (som t.ex. vår APU/APL). Men det som skiljer dessa utbildningsmoment från egentlig lär- lingsutbildning är att praktik inom ramen för en skolförlagd yrkes- utbildning i allmänhet utgör en betydligt mindre del av den totala utbildningstiden och att lärandeinnehållet inte heller är lika struk- turerat som i en lärlingsutbildning. Den skolförlagda utbildningen uppfattas oftast som en förberedande utbildning som förutsätter kompletterande färdigutbildning på arbetsplatser. På den svenska arbetsmarknaden står lärling och lärlingsutbild- ning för en av parterna genom kollektivavtal reglerad utbildning av en person förenad med en anställning. Sådan avtalsbunden färdig- utbildning sker normalt efter genomgången treårig grundutbild- ning och förekommer inom t.ex. bygg-, el- och fordonsbran- scherna. Dessa branscher har ibland en tveksam inställning till en konkurrerande gymnasial grundläggande lärlingsutbildning. Gymnasieutbildning i alla dess former, inklusive försöksverk- samheten med gymnasiala lärlingar, ska genomföras så att utbild- ningsinnehållet styrs av skolans styrdokument. Arbetsplatsförlagt lärande (APL) måste dock formas under de förutsättningar som gäller i arbetslivet. För detta krävs en konstruktiv samverkan mel- lan skola och arbetsplats. Vi har liksom Skolinspektionen funnit att det i många fall finns brister i denna samverkan inom försöksverk- samheten. Våra undersökningar har visat att det också bland före- tag som tar emot elever för olika former av APL, inklusive lärlings- utbildning, finns en osäkerhet om vilken kategori eleverna tillhör. Detta är inte acceptabelt då förväntningarna på hur elevernas tid på arbetsplatsen ska utnyttjas är mycket olika beroende på syftet med den aktuella APL-perioden, t.ex. i fråga om skillnaden mellan mil- jöpraktik och gymnasial lärlingsutbildning. Det är skolan som ska göra företagen uppmärksamma på detta i samband med överens- kommelsen om APL. Den gymnasiala lärlingsutbildning som varit Nationella lärlings- kommitténs uppdrag är en grundläggande, treårig yrkesutbildning Arbetsplatsförlagt respektive skolförlagt lärande inom gymnasieskolans ram med omväxlande skol- och arbetsplats- förlagda perioder. Den har bedrivits som försöksverksamhet med intagning –10. Det finns inom försöksverksam- heten möjlighet till en kombination av anställning och elevstatus eller enbart elevstatus med skolan som huvudman. Som tidigare nämnts har den gymnasiala lärlingsutbildningen permanentats inom den nya gymnasieskolans ram . Det är enligt Nationella lärlingskommitténs mening viktigt att benämna denna utbildnings- form vid dess rätta namn, gymnasial lärlingsutbildning och dess elever gymnasiala lärlingar för att skilja den från andra lärlings- liknande utbildningar och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 3.2Avgränsning mot arbetsplatsförlagt lärande (APU/APL) Art- eller gradskillnad? I den gymnasiereform som genomfördes ingick att minst av undervisningen på yrkes- förberedande program skulle förläggas till arbetsplats. Elevens tid på arbetsplatsen skulle styras av på förhand givna mål, som var kopplade till kurser inom respektive program och arbetsplatsför- lagd utbildning, APU, blev ett nyckelbegrepp. Behovet av att få ut ungdomar på arbetsplatsförlagt lärande har sannolikt ökat . Kunskapen om arbetslivet har blivit sämre och arbetsmarknaden för lågutbildade unga har inom många områden försvunnit. För arbetsgivarna är fördelarna uppenbara, de kan välja bland nyutbildade, som direkt kan användas i produktionen och som har prövats på arbetsplatsen. Arbetsplatsförlagt lärande ligger i tiden och de olika arbetsplatserna borde utgöra en god pedagogisk miljö, om man är ute efter anställningsbarhet, då det är just i den miljön många av de unga ska anställas. Några tidigare svenska APU-utvärderingar Redan två tidigare undersökningar om den arbetsplatsförlagda ut- bildningen i gymnasieskolan, 1998 och Yrkesdelega- tionens 2006 i samverkan med Myndigheten för skolutveckling, har visat på svårigheterna att uppfylla intentionerna bakom APU. Arbetsplatsförlagt respektive skolförlagt lärande 1998 hade av eleverna i åk 3 fått den APU som föreskrevs. Stora skillnader fanns dock mellan de olika program- men. Även den APU som faktiskt genomfördes utsattes för kritik. undersökning kritiserade huvudmännen när det gällde handledarutbildning och uppföljning, utvärdering och återkopp- ling. En hel del av den kritik som togs upp och 2006 återkommer i Skolinspektionens rapport . Enligt undersökning ingår det i programrådets uppgifter att skaffa vid något mindre än hälften av skolorna, vid kommunala skolor till något högre andel än vid friskolor. Det innebär inte att man anser att APU-platsanskaffning är program- rådets viktigaste uppgift. av respondenterna anser detta. Yrkeslärare med god kontakt med företag inom branschen skaffar ofta fram . En intervjuad rektor menar att på hans skola ingår det i tjänsten för varje yrkeslärare att ha så goda relationer med branschen att de vardera kan rekvirera minst fem platser. Det är även vanligt att eleverna själva får skaffa sina APU- platser. Det förekommer vid av skolorna, vid friskolor i högre grad än vid kommunala skolor. Ingen skola tar upp proble- met med att familjer med goda förbindelser kan skaffa sina barn bra , medan elever som saknar sådant nätverk kan bli eftersatta. I några fall har Kommittén fått signaler att det kan vara svårare att få ut elever med utländsk bakgrund på arbetsplatser. Samarbete mellan skolor om APU-anskaffning tycks vara ovan- ligt. Ordet konkurrens sammanfattar situationen bättre än ordet samarbete. Det antyds inte minst av en fråga, där andra gymna- sier benämns konkurrenter i 59 fall. rapport fick programansvariga och handledare bedöma, i vilken utsträckning andra utbildnings- och arbetsmarknads- politiska åtgärder samt praktikformer påverkade möjligheterna att genomföra arbetsplatsförlagd utbildning i föreskriven omfattning. Enligt rapportsammanfattningen stod sig APU väl i konkurrensen. Som främsta orsak till misslyckanden att åstadkomma APU nämnde handledarna brist på tid och resurser. De programansvariga där- emot skyllde på bristen på utbildade handledare, och på att arbets- platserna hade en alltför smal produktionsinriktning för att passa Arbetsplatsförlagt respektive skolförlagt lärande har en hel del hänt. I och för sig framhåller flera av respondenter att bristen på tid och resurser är det stora problemet, när det gäller att få kontakterna med arbetsplatserna att fungera. enkät ger emellertid även stöd åt att påståendet att de senaste årens struktur- och finanskris påverkat möjligheterna att skaffa . Att krisen gjort företagens agerande mer kort- siktiga och gjort dem mindre villiga att ställa upp; av dem som svarat anser att tillgången på minskat , medan anser att de ökat. anser att tillgången är oförändrad. De ökande arbetsmarknadspoli- tiska åtgärderna med praktikinslag har skärpt konkurrensen om platser. Framförallt Arbetsförmedlingens praktikanter och prakti- kanter från Kvalificerad Yrkesutbildning ses som konkurrerande, liksom APU-elever vid andra gymnasieskolor. Omfattning av APU 2010? Programgymnasiets arbetsplatsförlagda utbildning kan under hela sin tillvaro således kännetecknas av viss dysfunktion. har funnits ett underskott på . I vår under- sökning ombads rektorerna uppskatta andelen elever som faktiskt fick sådan under sin gymnasietid. Enligt beräk- ning genomför eleverna vid av svarande skolors olika program minst 15 veckors APU enligt rektorernas uppskattningar. Motsvarande andel för enbart friskolor är och för enbart kommunala skolor . Endast restaurang och naturbruk uppvisar högre andelar vid friskolor än vid kommunala skolor vad avser fullt genomförd APU. Vi kan inte med säkerhet påstå att situationen genomsnittligt blivit bättre eller sämre sedan förra studien . Däremot vågar vi påstå att stora problem kvarstår; och att det mönster som förelig- ger 2010 är tämligen likt det , i den meningen att media- och elprogrammen är de som uppvisar sämst resultat. av de skolor som hade program- men lyckas nu placera alla sina elever . Och fortfarande uppvisar barn & fritid () och omvårdnad () bäst resultat när det gäller att placera APU-elever.