sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Små företag har 0–19 anställda, medelstora företag 20–199 anställda, och stora företag 200 eller fler anställda). De större företagen/organisationerna anser i större utsträckning än de små att de angivna förutsättningarna är viktiga för att delta. Undantaget är förutsättningar gällande ersättning, där de små före- tagen oftare anger dessa som helt avgörande eller viktiga. Figur 8 Förutsättningar för att delta fördelat på företagsstorlekar /organisationer som anser att följande förutsättningar är helt avgörande eller viktiga för de ska överväga att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen: Behov av att rekrytera personal (på ) Stöd från skolan kring handledning och utbildning Tydligt uttalade förväntningar på företagets/organisationens insats på arbetsplatsen Lämpliga handledare måste finnas på företaget Att det finns arbetsuppgifter som passar Att det finns tid, resurser och kompetens för uppgiften Att det finns ett beslut från ledningen Ersättning (är per elev och läsår) Högre ersättning än dagens Positiv inställning från branschorganisationer Att ansvaret för lärlingen delas med andra företag Viktiga faktorer för att delta – Jämförelser mellan företagsstorlekar De små företagen/organisationerna anser i större utsträckning att extra arbetskraft och ersättning är viktiga faktorer för att de ska överväga att delta, medan de större företagen i större utsträckning anser att möjligheten att ställa upp för samhället eller branschen är viktiga faktorer. De större företagen anser även i större utsträckning att möjlig- heten att långsiktigt lära upp och sedan rekrytera personer är en viktig faktor vid beslut om att delta i den gymnasiala lärlingsutbild- ningen. /organisationer som anser att följande faktorer är helt avgörande eller viktiga för de ska överväga att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen: Det är ett sätt att långsiktigt lära upp personer vi sedan Det bidrar till extra arbetskraft 200 eller fler anställda Genom att lära ut till andra utvecklas vi i yrket Det bidrar till en bättre social situation på arbetet Att företaget/organisationen får ersättning för att ta emot Att branschorganisationer uppmuntrar medverkan Att det är viktigt att ställa upp för samhället Att det är viktigt att ställa upp för branschen erfarenheter – Jämförelser mellan olika arbetsplatsstorlekar Mellanstora och stora företag/organisationer har i större utsträck- ning än små företag tagit emot elever eller unga vuxna för utbild- ning på arbetsplatsen. Hos de största företagen/organisationerna kommer dessa i större utsträckning än hos övriga från yrkeshög- skolan eller arbetsförmedlingen. /organisationen tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen? Ja, från gymnasieskolan Ja, från (KY-utbildning) Ja, från arbetsförmedlingen Ja, traditionell lärling (med anställning) 200 eller fler anställda Jämförelser mellan branscher – Svarsfördelning De 3 122 företag/organisationer som deltog i undersökningen delades in i tio grupper baserat på företagets/organisationens branschtill- hörighet, för att se om attityderna till att ta emot lärlingar skiljer sig åt mellan branscherna. Gruppen Övriga omfattar företag i branscher där en mycket hög andel av arbetsuppgifterna kräver att de anställda har en eftergymnasial utbildning, och därmed bedöms dessa företag/organisationer sannolikt ha ett lågt intresse för att ta emot gymnasielärlingar. Denna kategori Övriga innefattar: infor- mations- och kommunikationsverksamhet, finans- och försäkrings- verksamhet, fastighetsverksamhet (ej skötsel), verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, offentlig förvaltning samt försvar. Bransch och antal anställda Av figuren nedan framgår hur arbetsplatserna fördelas med avse- ende på antal anställda. Andelen stora företag (minst 200 anställda) är signifikant mindre inom hotell/restaurang, jämfört med andra branscher, och större inom områdena utbildning och vård/omsorg. 0 -19 anställda 20 -199 anställda Information om försöksverksamheten, Jämförelser mellan branscher Kännedomen om försöksverksamheten är totalt sett högst inom byggbranschen och utbildning (barn/fritid) samt lägst inom natur- bruk, vård/omsorg samt övriga branscher. Företag inom byggbran- schen har i signifikant högre grad än inom utbildning och gruppen övriga fått information om lärlingsutbildningen genom bransch- företrädare. Harföretaget/organisationen fåttnågon information, skriftlig ellermuntlig, om Nej, men vi kännerändå till att den finns erfarenheter av att ta emot elever från utbildningsväsendet /organisationen under de tagit emot andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbetsplatsen? ...från (KY-utbildning) ...traditionell lärling (med anställning) Inom hotell/restaurang tenderar man att i större utsträckning anse att ersättningen är en viktig förutsättning för att överväga del- tagande. Rekryteringsbehov är en viktigare förutsättning i bygg- branschen samt vård/omsorg, jämfört med utbildningssektorn. Intresset för att ha lärlingen anställd är störst inom bygg-, han- del och hotell-/restaurangbranscherna. Erfarenheten av att ta emot traditionella lärlingar är störst inom byggbranschen, medan före- tag/organisationer inom utbildningsbranschen i större utsträckning har tagit emot elever/unga vuxna från arbetsförmedlingen. Appendix 1: Teknisk rapport från SCB avseende undersökningen Arbetsplatsers inställning till gymnasielärlingar SCB, DFO/FU (Avdelningen för datainsamling från företag och organisationer/enheten för företagens uppgiftslämnande) har på upp- drag av Nationella lärlingskommittén, kontaktperson genomfört en enkätundersökning om arbetsplatsers inställning till att ta emot lärlingar från gymnasieskolan. Kontaktperson på SCB är , enhetschef för företagens uppgiftslämnande. En första kontakt från Nationella lärlingskommittén togs via e-post . Ett antal möten har hållits för att diskutera urvalsramen, populationsavgränsningar och innehållet i enkäten. Enkäten skickades ut till 6 000 arbetsställen inom statlig, , landstingskommunal och privat verksamhet . Efter två skriftliga påminnelser avslutades undersökningen . startade en försöksverksamhet med lärlingsutbildning inom den svenska gymnasieskolan. har beslutat att gym- nasial lärlingsutbildning ska bli en permanent utbildning . Nationella lärlingskommittén som bl.a. följer upp lärlings- försökets resultat, måluppfyllelse och funktion vill genom denna enkät undersöka arbetsplatsers förutsättningar och tankar kring att ta emot gymnasieungdomar som lärlingar. SCB:s verksamhet sker i enlighet med Internationella Statistiska Institutets () yrkesetiska deklaration i vilken ett objektivt och opartiskt arbetssätt betonas. SCB arbetar kontinuerligt med att höja effektiviteten och kvaliteten i hela produktionsprocessen, från beställning till leverans. Under framställning av statistiken utförs löpande kvalitetskontroller och inför leverans görs en strukturerad rimlighetskontroll av det sammanställda materialet. Ram-, populationsavgränsning och storlek på urvalet för undersök- ningen har diskuterats med Nationella lärlingskommittén och ut- formats i enlighet med Nationella Lärlingskommitténs önskemål. Urvalsramen har utgjorts av alla svenskägda och aktiva arbetsställen (AE) med en omsättning på i SCB:s Före- tagsregister. Registret omfattar samtliga företag i . Adresser och uppgift om bransch, anställningsklass efter antalet anställda, ägarkategori samt belägenhetskommun för resp. arbets- ställe har hämtats från SCB:s Företagsregister. Frågorna i enkäten är formulerade av Nationella lärlingskommit- tén. En mätteknisk genomgång har genomförts av SCB:s mättek- niker i dialog med Nationella lärlingskommittén. Missiv har utfor- mats av Nationella lärlingskommittén i dialog med SCB, som har utformat påminnelsebreven. SCB:s mall för missiv och blankettlay- out har använts liksom SCB:s standarverktyg för webbenkäter. Urvalet som drogs bestod av 6 000 arbetsställen inom statlig, , landstingskommunal och privat verksamhet. skickades ett missiv med inloggningsuppgift till webb- enkäten ut till de 6 000 arbetsställen som ingick i urvalet. fick de som inte svarat en påminnelse inkl. en pappersenkät En andra påminnelse inkl. pappersenkät skickades ut . har lagts in i SCB:s insamlingsverktyg, . Innan enkäten gjordes tillgänglig via webben genomfördes en kvalitets- kontroll över innehåll och funktionalitet. Följande moment har genomförts: Utsändning av missiv inkl. inloggningsuppgifter 1:a brevpåminnelsen med pappersenkät 2:a brevpåminnelsen med pappersenkät Under hela insamlingsperioden har uppgiftslämnarna haft möjlig- het att lämna sina uppgifter via webben. Från och med utsändning av första påminnelsen har de som inte svarat haft möjlighet att lämna via pappersblankett alternativt via webben. Uppgiftslämnarservice i form av stöd och hjälp vid telefon- och mejlförfrågningar har funnits på plats alla vardagar mellan kl. 8.00– 16.30. Antalet inkommande samtal var 57 och antal mejl 26. Kon- takterna från uppgiftslämnare har bl.a. handlat om nedläggning av arbetsställen, vägran att delta och anstånd med att svara. Av de 6 000 arbetsställen som fanns med i urvalet besvarade 3 122 arbetsställen enkäten, varav hälften lämnade svar via webben och hälften lämnade svar på pappersblankett. Övertäckningen var 176 arbetsställen. Tabell 1 Beskrivning av utsända missiv, påminnelser och inkomna enkäter Antal inkomna Inkl. Första utsändningen, missiv Av de 6 000 arbetsställen som fanns med i urvalet utgjorde 176 arbetsställen övertäckning i form av fiktiva arbetsställen inom kommuner, arbetsställen utan anställda samt arbetsställen som var nedlagda, sålda eller hade gått i konkurs. Av de 6 000 arbetsställen som fick enkäten hörde 28 av sig via telefon och meddelade att de inte hade för avsikt att besvara enkäten. Endast 30 postreturer som inte kunde åtgärdas återfanns i undersökningen. Databeredningen genomfördes av enheten för företagens uppgifts- lämnande. Avprickning av inkomna enkäter via webben inkl. datum- sättning skedde maskinellt i och med att lämnade svar flyttades från den externa databasservern till den interna. Mot- svarande gjordes för inskannade blanketter som inkom via pappers- blankett. Under hela produktionen kontrollerades lämnade svar för att få en kvalitetssäkring. En detaljerad beskrivning av viktberäkning och skattningar samt bortfallsanalys har gjorts. Redovisningen av slutresultatet sker i form av Excel-tabeller, där varje tabell redovisas på en flik i filen med namn Tabeller. Tabel- lerna, 136 stycken, visar resp. fråga fördelat på total, bransch, anställ- ningsklass, storleksgrupp och branschgrupp. Filerna med resultat och bakgrundsvariabler samt Excel-tabellerna levereras på ett USB- minne. är ett avknoppningsföretag från , med cirka 30 årsanställda varav samtliga pro- jektledare och marknadsanalytiker har utbildning på minst Masters- nivå. Kontor finns i och . CMA är ett oberoende undersökningsföretag som genomför kund-, medarbetar- och marknadsundersökningar på uppdrag av kunder i näringsliv och samhälle. CMA är experter på att omvandla komplex information som förenklas och tydliggörs till strategiska och operativa beslutsunderlag. Kärnkompetensen ligger inom kvan- titativ och kvalitativ analys och företaget har stor erfarenhet av om- fattande undersökningar som anpassas efter uppdragsgivarens behov och förutsättningar. har utifrån det material som SCB levererat till Nationella lärlingskommittén (datafiler, frekvenstabeller m.m.) be- arbetat och analyserat undersökningsdata samt gjort en resultatsam- manställning av det omfattande undersökningsmaterialet. Projekt- ledare vid : har varit och . , Box 5241, 102 45 En slutredovisning om lärlingsrådens funktioner gav Nationella lärlingskommittén ett särskilt uppdrag till en grupp forskare. Uppgiften var dels att kartlägga lär- lingsrådens funktioner inom försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning, dels att undersöka vilka erfarenheter kopplade till arbetsplatsförlagd utbildning inom ramen för de gymnasiala yrkesutbildningarna som kan vara värdefulla att lyfta fram i ljuset av lärlingsutbildningen.1 Den förstnämnda delen av uppdraget del- redovisades i Nationella lärlingskommitténs delbetänkande Gym- nasial lärlingsutbildning – Utbildning för jobb (SOU 2010:75 Bilaga 4). Den sistnämnda studien slutredovisades i samma delbetänkande (Bilaga 5). Föreliggande bilaga utgör en slutredovisning av uppdraget avse- ende lärlingsrådens funktioner. Framställningen bygger i huvudsak på delredovisningen i lärlingskommitténs delbetänkande från hös- ten 2010. Vi har kompletterat vår tidigare enkätundersökning och de intervjuer som genomfördes med ytterligare 26 intervjuer. Intervjuerna har genomförts mars . För att lyfta fram arbetslivets engagemang i och inflytande över lärlingsrådens verksamhet har vi valt att uteslutande genomföra intervjuerna med företrädare för företag, branscher och fackliga organisationer. Den enkätundersökning som genomfördes riktades uteslutande till företrädare för gymnasieskolor som var delaktiga i försöksverksamheten. 1 Överenskommelse med om uppföljnings- och utvärderingsuppdrag avse- ende lärlingsråd m.m. Nationella lärlingskommittén. Uppdragsavtal 2009 12 15. intervjuer hade en mer begränsad omfattning, men genomfördes också med företrädare för arbetslivet. Vår avsikt har alltså varit att i än högre grad ge en bild av arbetslivets och parternas medverkan i lärlingsrådens verksamhet. Vi vill gärna inleda bilagan med ett par kommentarer. För det första har vi upplevt betydande svårigheter när det gäller att eta- blera kontakt med arbetslivsföreträdare i råden. Detta beror inte bara på att medlemmarna är upptagna och inte har haft tid att ställa upp för intervjuer utan också på att vi i flera fall har kunnat kon- statera att det saknas fungerande lärlingsråd. Svårigheterna har varit särskilt påtagliga i kontakterna med fristående skolor. Även om vi inte har gjort någon heltäckande kartläggning kan vi konstatera att många skolor som deltar i försöksverksamheten inte lever upp till det grundläggande krav som finns på att inrätta lärlingsråd. Det här var en bild som kom fram i vår undersökning , men bilden har förstärkts därefter. För det andra finns det också anledning till en källkritisk reflek- tion. Mot bakgrund av de svårigheter vi har mött i våra försök att etablera kontakt med företrädare för lärlingsråden menar vi att den enkätundersökning som vi genomförde förmodligen ger en något för positiv bild av lärlingsrådens verksamhet. Undersök- ningen riktade sig till skolorna och det finns anledning att tro att en del skolor varit benägna att ge en i viss mån förskönad bild av förhållandena. I samband med denna slutredovisning måste vi också konstatera att frågan om lärlingsrådens funktioner ter sig något överspelad. I propositionen Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (Regeringens proposition 2010/11:104) som behandlades av presenterades ett förslag på ett utbildningskontrakt som ökar skolornas ansvar för lärlingarna inom ramen för den reguljära lärlingsutbildning som påbörjas inom gymnasieskolan . Men avskrivs lärlingsråden. I stället hänvisas till att det ska förekomma lokala samråd mellan skola och arbetsliv inom ramen för programråden. Lokala programråd har åter blivit ett obligatoriskt inslag i gymnasieskolan i och med bestämmelserna i gymnasieförordningen (SFS 2010:2039). De lokala programråden har emellertid inte alls samma uttryckliga ansvar för att organisera skolornas utbyte med arbetsplatserna och de utbildningsansvariga på arbetsplatserna som lärlingsråden hade i förordningen om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbild- ning (SFS 2007:1349). Programråden har inte heller något särskilt fokus på lärlingsutbildningen. Det finns enligt vår bedömning en allvarlig risk att de generella problem kopplade till kvalitetssäk- ringen och arbetslivets engagemang inom lärlingsutbildningen, som vi har kunnat urskilja i vår undersökning, kommer att kvarstå fram- över. Dessa farhågor förstärks också av att regeringen i proposi- tionen om den reguljära lärlingsutbildningen valt att inte tydliggöra formerna för trepartssamverkan och uppföljning inom lärlings- utbildningen – och inte heller ställer krav på utbildade handledare på arbetsplatserna. 1 Vad kännetecknar en lärlingsutbildning? Lärlingsutbildningen är en utbildningsform som inte alltid kan ges en alldeles entydig betydelse. Lärlingsutbildningen måste skiljas från rent skolförlagd yrkesutbildning och sedvanlig praktik på en arbetsplats. I sentida översikter om lärlingsutbildning hänvisas ofta till en definition av den brittiske forskaren , en av de främsta experterna på lärlingsutbildning (2000): Han definie- rar lärlingsutbildning som en strukturerad utbildning med huvud- fokus på arbetslivet. Utbildningen innehåller en bestämd blandning av utbildning på en arbetsplats och skolförlagda allmänteoretiska och yrkesteoretiska moment. Utbildningen leder till formellt er- kända yrkeskvalifikationer som ger lärlingen tillträde till ett särskilt yrkesområde. Arbetsgivare är med och finansierar utbildningen och lärlingen får i allmänhet någon slags ersättning under lärlingsutbildningen. lägger till att lärlingsutbild- ningen, i de länder där den är mest utvecklad och utbredd, oftast utgör en integrerad del av utbildningssystemet på gymnasial nivå. medger att det inte alltid är alldeles lätt att urskilja vad som ska klassas som lärlingsutbildning. I flera länder, t.ex. i , innehåller den skolförlagda yrkesutbildningen också arbetsplatsförlagt lärande.2 Men det som skiljer dessa utbildnings- moment från egentlig lärlingsutbildning är att praktik inom ramen för en skolförlagd yrkesutbildning i allmänhet utgör en mindre del av den totala utbildningstiden och att lärandeinnehållet inte heller är lika genomarbetat som i en lärlingsutbildning. Den skolförlagda utbildningen uppfattas oftast som en förberedande utbildning som förutsätter kompletterande färdigutbildning på arbetsplatser. 2 Beteckningen arbetsplatsförlagt lärande (APL) har ersatt uttrycket arbetsplatsförlagd utbildning (APU) inom gymnasieskolans yrkesprogram. utom saknas i allmänhet möjligheter till ett anställningsförhållande . I andra länder, t.ex. och , har det också före- kommit satsningar på vad som betecknas som lärlingsutbildning, men det handlar då i första hand om praktik och inte om att erbjuda breda yrkeskvalifikationer. Det som kallas för lärlingsutbildning, t.ex. inom ramen för Modern Apprenticeship i , liknas mer vid en arbetsmarknadspolitisk åtgärd än vid egentlig yrkes- utbildning. Lärlingsutbildningen är inte integrerad i ett utbildnings- system på gymnasial nivå. Det finns många fördelar med lärlingsutbildning jämfört med en yrkesutbildning som huvudsakligen genomförs i skolor (se bland annat ). För det första förutsätter lärlings- utbildningen att arbetsgivare ställer utbildningsplatser till förfog- ande. Det senare utgör en garanti för att utbildningen orienteras mot områden på arbetsmarknaden där det finns en påtaglig efter- frågan på arbetskraft. I en skolförlagd utbildningsmodell där ele- vernas egna val i högre grad ska styra sammansättningen av utbild- ningsplatser, som den svenska, finns inga motsvarande garantier. För det andra är arbetsplatserna en stark lärandemiljö. Eleverna får använda den senaste utrustningen och får en insyn i arbetets organisering. Det innebär att man tillägnar sig både hårda och mjuka kvalifikationer på ett sätt som är omöjligt i en artificiell utbildningsmiljö. Skolorna har sällan förutsättningar att erbjuda elever möjligheter att använda den senaste tekniken eller att få insyn i de senaste arbetsprocesserna, vilket också understryker betydelsen av mer omfattande arbetsplatsförlagda inslag i utbildningen. För det tredje underlättar lärlingsutbildningen rekryteringen av arbetskraft. För en arbetsgivare är nyrekrytering förenat med bety- dande osäkerhet och stora kostnader. Det handlar om att få en bild av personens arbetsförmåga och pålitlighet, givet de olika krav och påfrestningar som kan uppstå på en arbetsplats och inom ett sär- skilt yrke. Lärlingsutbildningen ger arbetsgivaren mer gynnsamma möjligheter att pröva en individs arbetsförmåga, men naturligtvis också att utrusta individen med de kvalifikationer som är särskilt önskvärda inom det aktuella företaget. För det fjärde bidrar lärlingarna till produktionen. Det här möj- liggör ett tillskott för de inbladade företagen och för samhällseko- nomin i stort, liksom för de enskilda eleverna i den mån lärlingarna får en ersättning . Värdet av lärlingarnas till- skott ökar i takt med att kvalifikationerna utvecklas och att lärlingarna kan anförtros mer avancerade arbetsuppgifter. Ur lärandesynpunkt är arbetsplatserna väsentliga för att levande- göra de teorier som förmedlas i skolundervisningen, för att utveckla problemlösningsförmågan kopplat till verklighetsnära omgivningar och för att fördjupa elevernas tekniska och sociala kompetens. I teorin finns det alltså starka argument för att en yrkesutbildning med betydande inslag av arbetsplatsförlagt lärande, enligt lärlings- utbildningsmodellen, har en rad företrädanden jämfört med en huvudsakligen skolförlagd yrkesutbildning. Intresset för lärlings- utbildningsmodellen har också varit stort därför att jämförelser av ungdomsarbetslöshet och sysselsättning i olika län- der illustrerar att ungas arbetsmarknadsetablering tycks fungera effektivare i länder med utbredd lärlingsutbildning. Det har också hävdats att lärlingsutbildningen bör vara särskilt attraktiv i länder med ett långtgående anställningsskydd och begränsade löneskillna- der. Med sådana villkor på arbetsmarknaden blir rekryteringen av ny arbetskraft en mer grannlaga process jämfört med länder där anställningstryggheten är mindre och ungas relativlöner lägre. Givet att anställningsförfarandet framstår som ett större och mer lång- siktigt åtagande kan en lärlingsutbildning fungera som en effektiv metod för arbetsgivare att urskilja den arbetskraft som man önskar att knyta till företaget. Men det har också betonats att det inte finns några enkla medel för att föra över en utbildningsmodell som fungerar i ett land till ett annat land med andra förutsättningar och andra traditioner. Det framhålls att lärlingsutbildningen grundar sig på specifika institu- förutsättningar och regleringar, särskilt kopplat till vill- koren på arbetsmarknaden (Soskice 1994; 2003). Dessa förut- sättningar varierar i hög grad mellan länderna, vilket också gör att lärlingsutbildningen fungerar olika. Den danska och tyska lärlings- utbildningen är t.ex. organiserad på olika sätt, den tyska enligt ett dualt system och den danska enligt en växelutbildningsmodell, men båda modellerna bottnar i hög grad i ett utvecklat system för gene- rellt erkända yrkeskvalifikationer på arbetsmarknaden. Detta system får konsekvenser för rekryteringen av arbetskraft till olika yrken och ger yrkesutbildningen en helt strategisk roll i sammanhanget. Systemet baseras både på lagstiftning och kollektiva överenskom- melser mellan arbetsmarknadens parter. I finns också regler kring yrkeslegitimationer, men de är inte alls lika utbredda på arbetsmarknaden. Uppdelningen mellan yrkeslärd och icke facklärd arbetskraft har inte haft samma betydelse på svensk arbetsmarknad som i länderna med starka lärlingsutbildningssystem. Det finns också spänningar inbyggda i ett lärlingsutbildnings- system, som riskerar att göra utbildningen mindre fruktbar för de deltagande individerna och mindre effektiv ur ett bredare samhälls- perspektiv. Enskilda arbetsgivare, som erbjuder utbildningsplatser inom lärlingsutbildningens ram, har ett naturligt intresse av att präg- la utbildningens innehåll efter företagets behov som syftet med utbildningen bör vara att erbjuda en så bred yrkeskompetens som möjligt, dvs. yrkeskvalifikationer som är användbara på olika delar av arbetsmarknaden.