sou · GZB370 · 2011-10-28 00:00:00 — Bilaga K till rådets sjätte direktiv, där de tjänster som ingick i försöket med reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster räknades upp, blev bilaga IV till mervärdesskattedirektivet. Uppdelningen av tjänsterna i fem kategorier behölls. Vad gäller kategorin små reparationstjänster ändrades rubriken från Små reparationstjänster till Mindre reparationer av. Genom rådets direktiv /47/EG fördes de tjänster som tidigare fanns i bilaga IV till mervärdesskattedirektivet över till bilaga III till mervärdesskattedirektivet. I samband med detta togs den tidigare uppdelningen av kategorin mindre reparationer i a) cyklar, b) skor och lädervaror och c) kläder och hushållslinne bort. Vidare används inte längre Mindre reparationer av som rubrik utan beskrivningen av kategorin skrivs i löptext. Enligt utredningens uppfattning kan denna marginella ändring inte anses ha medfört någon materiell förändring. De åtgärder som avses är alltså reparationer av olika slag. Med reparation menas att något lagas, dvs. återställs till användbart skick.16 Underhåll, dvs. skötsel som syftar till att hålla något i stadigvarande gott skick, är något annat.17 Lagning av en punktering på en cykel är ett exempel på en tjänst som ingår i kategorin mindre reparationer. Rengöring och inoljning av växlar och cykelkedja är att betrakta som underhåll av en cykel och är alltså ett exempel på tjänster som inte ingår i kategorin mindre reparationer. Nedan redovisas utredningens syn på hur de begrepp som betecknar tjänsterna i kategorin mindre reparationer ska tolkas. Enligt punkt 19 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna tillämpa reducerad skattesats på reparationer av cyklar. I definieras cykel som ett tvåhjuligt trampfordon. Nationalencyklopedien beskriver cykel som ett fordon med traditionellt två hjul efter varandra samt tramp- eller 16I definieras reparera som laga, iståndsätta. I Nationalencyklopedien definieras reparera som återställa (skadat eller utslitet föremål) i användbart skick. 17INationalencyklopedien definieras underhåll som skötsel som syftar till att hålla ngt i stadigvarande gott skick. vevanordning som framdrivs med muskelkraft. I 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner finns en definition av cykel. Enligt denna definition omfattas utöver fordon som är avsedda att drivas med tramp- eller vevanordning och som inte är elfordon (punkt 1) även eldrivna fordon med tramp- eller vevanordning om elmotorn endast förstärker kraften från tramp- eller vevanordningen, inte ger något krafttillskott vid hastigheter och har en nettoeffekt som inte överstiger (punkt 3). Vidare omfattas vissa eldrivna fordon utan tramp eller vevanordning som är konstruerade för en hastighet av högst (punkt 2). Som exempel på sådana fordon nämns i lagens förarbeten eldrivna rullstolar, elskotrar och tvåhjuliga balansfordon.18 Definitionen av cykel i 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner är vid och går utöver vad man i normalt språkbruk menar med cykel. Det finns inget som tyder på att begreppet cykel i punkt 19 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet skulle ha en så vid betydelse.19 Möjligheten att tillämpa en reducerad skattesats är ett avsteg från principen att den normala skattesatsen ska tillämpas. EG-dom- stolen har i ett antal domar, varav flera rörande reducerade skattesatser, uttalat att bestämmelser som utgör undantag från en princip ska tolkas restriktivt20. Mot bakgrund av detta är utredningens uppfattning att begreppet cykel i punkt 19 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet endast omfattar fordon med tramp- eller vevanordning som framdrivs med muskelkraft (dvs. sådant fordon som avses i punkt 1 i definitionen av cykel i 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner). Alla fordon av denna typ, alltså fordon med ett, två, tre eller flera hjul omfattas av begreppet cykel. Fordon av cykelliknande karaktär, såsom sparkcyklar, omfattas följaktligen inte av begreppet cykel.21 2009/10:198 s. 21. 19I den engelska språkversionen används ordet bicycles, i den franska ordet bicyclettes och i den tyska Fahrräder. 20Se bl.a. dom i mål C-41/09, dom i mål C-492/08, samt dom i mål C-83/99. 21I , som fram till tillämpade reducerad skattesats på mindre reparationstjänster, ansågs en cykel i detta sammanhang vara alla fordon som har två eller tre hjul och som sätts i rörelse av en eller flera personer med hjälp av pedaler. Fordon med motor räknades inte som cykel, bortsett från elektriska hjälpmotorer som förstärker kraften när pedalerna används. uppfattar ordet cykel i detta sammanhang som en tvåhjuling utan motor. En tvåhjuling med elmotor som förstärkning räknas som cykel. En cykel med tre hjul anses inte vara en cykel. Uppgifterna i denna not har inhämtats av utredningen genom kontakt med företrädare för myndigheter i respektive land. Se närmare om detta i avsnitt 1.4. Alla slags cykelreparationer omfattas (jfr resonemanget ovan angående den sammanfattande beskrivningen mindre reparationer). Fråga kan exempelvis vara om lagning av ljuslyktor, punktering eller växlar. Som framgår ovan omfattas inte underhåll av cyklar. Sådant som till exempelvis rengöring och inoljning av växlar och cykelkedja eller rostskyddsbehandling kan alltså inte komma att omfattas av en reducerad skattesats. Att låta en eventuellt sänkt skattesats omfatta endast vissa typer av cykelreparationer kan leda till orimliga konsekvenser. deltog i försöksverksamheten med reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster och tillämpade reducerad skattesats på bl.a. reparation av cyklar. Vad gällde byte av cykelhjul gjordes dock skillnad på bak- och framhjul. På byte av framhjul tillämpades normalskattesats medan reducerad skattesats tillämpades på byte av bakhjul. Skillnaden motiverades med att byte av bakhjul krävde mer arbete. Denna ordning uppfattades som så komplicerad av vissa cykelreparatörer att man helt enkelt slutade göra skillnad mellan olika slags hjulbyten och i stället genomgående tillämpade normalskattesatsen.22 Enligt punkt 19 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna tillämpa reducerad skattesats på reparationer av skor och lädervaror. Begreppen skor och lädervaror torde inte behöva förklaras närmare. Alla slags reparationer av dessa varor omfattas. Det kan exempelvis vara fråga om lagning av trasiga klackar eller sulor på skor och stövlar (men exempelvis inte om att lägga en extra sula på en ny sko eller stövel, något som inte ryms i begreppet reparation, jfr resonemanget ovan om detta begrepp). Vidare kan fråga vara om lagning av väskor, plånböcker, portmonäer och bälten i läder. Den kan också vara fråga om hästsadlar och selar i läder. Reparation av väskor och plånböcker etc. i andra material än läder, t.ex. konstläder eller textil, omfattas inte av möjligheten till reducerad skattesats. 22 Kommissionens förslag KOM (2003)397 slutlig s. 9. Kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring) Enligt punkt 19 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna tillämpa reducerad skattesats på reparationer av kläder och hushållslinne. Alla slags reparationer av kläder, exempelvis tröjor, jackor, byxor, rockar och pälsar omfattas. Vidare omfattas alla reparationer av hushållslinne, dvs. dukar, lakan och handdukar. Till skillnad från övriga tjänster i kategorin omfattas även ändring av kläder och hushållslinne. Som exempel på lagning och ändring av kläder och hushållslinne kan nämnas lagning och lappning av revor och hål, byte av dragkedjor samt uppläggning av byxben och kavajärmar. Tvättning och strykning av kläder och hushållslinne omfattas inte. 4.3.2Omfattar HUS-avdraget mindre reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne? Utredningens bedömning: HUS-avdragets utformning utesluter inte reducerad skattesats på mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne. HUS-avdraget omfattar inte mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror. Däremot omfattar avdraget i begränsad omfattning reparationer av kläder och hushållslinne. Enligt 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) omfattas vård av kläder och hemtextilier när vården utförs i bostaden av HUS-avdraget. Enligt förarbetena till bestämmelsen kan fråga vara om klädvård i form av tvättning, strykning, lagning, uppläggning och liknande samt skoputs (prop. 2006/07:94 s. 41). HUS-avdraget omfattar alltså reparation av kläder och hushållslinne när reparationen utförs i bostaden. Utredningens bedömning av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne HUS-avdragets utformning utesluter inte reducerad skattesats på mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne. Dessa tjänster kommer därför att behandlas vidare i betänkandet. 4.4.1Hur ska begreppet hemtjänster tolkas? får EU:s medlemsstater tillämpa reducerad skattesats på Hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder (punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet, införd genom direktiv /47/EG). Dessa tjänster ingick i EU:s försöksverksamhet med reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster som pågick –2009, se vidare avsnitt 2.2. Någon definition av hemtjänster finns inte i mervärdesskattedirektivet. Exemplifieringen i punkt 20 av vad som ingår i kategorin ger dock viss ledning. Enligt denna exemplifiering ingår hemhjälp och vård av barn, gamla och sjuka eller personer med funktionshinder.23 För det första kan det alltså vara fråga om hemhjälp, dvs. hjälp som ges i någons hem. Hemhjälp torde avse bl.a. matlagning, städning och bäddning. För det andra kan det vara fråga om vård som ges i någons hem. Begreppet vård kan allmänt sett ha betydelsen omvårdnad, dvs. hjälp med exempelvis personlig hygien och måltidshjälp, men i begreppet ryms även sjukvård, dvs. Att omvårdnad ryms i kategorin hemtjänster torde vara klart, men fråga är om även medicinsk hjälp ryms i den kategorin. Enligt artikel 132.1 b och c i mervärdesskattedirektivet ska EU:s medlemsstater undanta följande transaktioner från skatteplikt: Sjukhusvård och sjukvård samt transaktioner nära knutna till dessa som utförs av offentligrättsliga organ eller under jämförbara sociala betingelser av sjukhus, centrum för medicinsk behandling eller diagnos och andra i vederbörlig ordning erkända inrättningar av liknande art. och Sjukvårdande behandling som ges av medicinska eller paramedicinska yrkesutövare såsom dessa definieras i medlemsstaten i fråga. Sådan sjukvård som nämns i artikel 132.1 i mervärdesskattedirektivet är alltså undantagen från skatteplikt och frågan om reducerad skattesats för denna typ av vård är alltså inte aktuell. Den typ av vård som kan komma ifråga för reducerad skattesats är enligt utredningens uppfattning snarare vård i betydelsen omvårdnad. 23 Den engelska språkversionen av punkt 20 lyder domestic care services such as home help and care of young, elderly, sick or disabled. Den franska språkversionen lyder les service de soins à domicile, tels que laide à domicile et les soins destinés aux enfants, aux personnes âgées, aux personnes malades ou aux personnes handicapées. Den tyska språkversionen lyder häusliche Pflegedienstleistungen (z. B. Haushaltshilfe und , älteren, kranken oder behinderten Personen). Hemtjänster i form av vård ska avse barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder, dvs. någon med särskilda behov. Av formuleringen i punkt 20 att döma verkar detta dock inte gälla för hemtjänster i form av hemhjälp. Det är fullt möjligt att läsa texten på så sätt att all hemhjälp oavsett vem hjälpen riktas till omfattas av möjligheten till reducerad skattesats. Exempelvis skulle all slags städning av bostäder kunna anses omfattas. Mot en sådan tolkning talar det sammanhang i vilket hemhjälp nämns, dvs. tillsammans med vård av personer med särskilda behov. Det ligger enligt utredningens uppfattning närmast till hands att anse att även den hemhjälp som avses i punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet ska riktas till personer med särskilda behov, dvs. till barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder. Mot tolkningen att vem hjälpen riktas till saknar betydelse talar även att fönsterputsning och städning av privata bostäder omfattas av möjlighet till reducerad skattesats enligt punkt 10b i bilaga III. Punkt 10b hade inte behövts om det förhållit sig så att all hemhjälp oavsett vem hjälpen riktas till omfattats av punkt 20 i bilaga III. Kategorin hemtjänster omfattar alltså hemhjälp, exempelvis matlagning, städning och bäddning samt omvårdnad, dvs. hjälp med exempelvis personlig hygien och måltidshjälp. Hemhjälp och omvårdnad är exempel på vad som ryms i kategorin hemtjänster. I kategorin bör även sådant som hjälp med utomhusvistelser och promenader samt hjälp med inköp av mat och enklare ärenden vid exempelvis post eller bank kunna rymmas.24 4.4.2Omfattar HUS-avdraget hemtjänster och bör någon kompletterande skattesatssänkning göras? Utredningens bedömning: Någon komplettering av systemet med skattereduktion för utgifter för hushållsarbete med en begränsad möjlighet till reducerad skattesats på hemtjänster bör inte göras. Detta mot bakgrund av HUS-avdragssystemets utformning, 24 Enligt portugisisk lagstiftning omfattar begreppet hemtjänster tjänster med nära anknytning till välfärd och socialt arbete som ges till barn, äldre, missbrukare, sjuka och personer med funktionshinder i deras hem. Enligt den tjeckiska lagstiftningen omfattas barnpassning och socialtjänstarbete riktat mot äldre och funktionshindrade som inte inkluderar inkvartering av begreppet hemtjänster. Uppgifterna i denna not har inhämtats av utredningen genom kontakt med företrädare för myndigheter i respektive land. Se närmare om detta i avsnitt 1.4. det undantag från mervärdesskatteplikt för social omsorg som finns i den svenska mervärdesskattelagen och att betydande varaktiga sysselsättningseffekter inte kan förväntas. Enligt 67 kap. 13 § punkt 1 inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, omfattas städarbete och annat rengöringsarbete som utförs i bostaden av möjlighet till skattereduktion för utgifter för hushållsarbete (HUS-avdraget). Enligt punkt 3 samma lagrum omfattas matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden. Enligt punkterna 6 och 7 omfattas barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande respektive annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i samband med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden. I förarbetena till bestämmelserna om skattereduktion nämns som exempel på omsorg och tillsyn hjälp med skötsel av den personliga hygienen, på- och avklädning, matning samt liknande personliga bestyr. Vidare sägs att omsorg och tillsyn vanligtvis utförs i personens bostad men den kan även omfatta utevistelse, t.ex. vid dagliga promenader och enklare ärenden såsom bankbesök, besök vid vårdcentral och liknande. Enligt förarbetena bör dock skattereduktionen inte omfatta sådant arbete som innebär hälso- och sjukvård och som utförs av någon som har legitimation inom hälso- och sjukvården, t.ex. läkare, sjukgymnast eller sjuksköterska. För att utföra sådant arbete krävs ofta en högre utbildning eller särskilda specialistkunskaper. Arbetet kräver vidare tillgång till avancerad utrustning och teknik som vanligtvis inte är tillgänglig för vanliga hushåll. Det är således inte endast fråga om omsorg och tillsyn. 2006/07:94 s. 43–44.) Kategorin hemtjänster i punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet omfattar enligt utredningens uppfattning hemhjälp, exempelvis matlagning, städning och bäddning samt omvårdnad, dvs. hjälp med exempelvis personlig hygien och måltidshjälp. Vidare anser utredningen att sådant som hjälp med utomhusvistelser och promenader samt hjälp med inköp av mat och enklare ärenden vid exempelvis post eller bank ryms i kategorin hemtjänster (jfr avsnitt 4.4.1). Vid en jämförelse mellan dessa tjänster och det arbete som omfattas av möjlighet till skattereduktion kan konstateras att de tjänster som avses i punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet täcks av HUS-avdraget. Enligt 67 kap. 13 c § IL omfattar möjligheten till skattereduktion inte arbete för vilket försäkringsersättning lämnats eller bidrag eller annat ekonomiskt stöd lämnats från det allmänna. I förarbetena till bestämmelserna om skattereduktion anges bl.a. att kommunerna, landstingen och staten har vissa skyldigheter gentemot medborgarna bl.a. när det gäller hälso- och sjukvård, äldreomsorg och annan omsorg. Dessa skyldigheter är reglerade i lag och påverkas därför inte av möjligheten att få skattereduktion. Vidare anges att denna typ av verksamhet är finansierad genom skattemedel och därigenom starkt subventionerad av staten eller kommunerna. Regeringen ansåg därför att skattereduktionen inte skulle omfatta utgifter för äldreomsorg, annan omsorg eller andra åtgärder för vilka stöd eller bidrag från kommun, landsting eller stat har beviljats. Städ- och hemtjänster eller andra tjänster som erbjuds till subventionerade priser genom kommunernas försorg eller motsvarande skulle enligt regeringens uppfattning inte heller omfattas och inte heller annan omsorg eller vård som stat eller kommun ansvarar för eller där bidrag, t.ex. i form av assistansersättning, kan utgå. 2006/07:94 s. De tjänster som omfattas av HUS-avdraget och som det enligt punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet är möjligt att införa reducerad skattesats på är tjänster som i många fall subventioneras av det allmänna. Exempelvis får en enskilds avgift för sådan hemtjänst som socialnämnden tillhandahåller inte överstiga en viss nivå.25 I dessa fall ger inte utgiften för det arbete som utförts rätt till skattereduktion enligt HUS-avdragssystemet. Eftersom lagstiftaren valt att begränsa möjligheten till skattereduktion på detta sätt förefaller en komplettering i form av reducerad skattesats på det som till följd av begränsningen ligger utanför systemet med skattereduktion i och för sig som mindre lämplig. (Jfr utredningens resonemang angående renovering och reparation i avsnitt 4.1.4 och angående fönsterputsning och städning i avsnitt 4.2.1). I detta sammanhang bör det undantag från mervärdesskatteplikt som följer av artikel och h i mervärdesskattedirektivet beröras. Enligt artikel och h i mervärdesskattedirektivet ska 25 Enligt 8 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) får den enskildes avgifter för hemtjänst och dagverksamhet tillsammans med avgifter som avses i 26 § sjätte stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet. EU:s medlemsstater undanta följande transaktioner från skatteplikt: Tillhandahållanden av tjänster och leveranser av varor med nära anknytning till hjälparbete eller socialt trygghetsarbete, däribland sådana som görs av ålderdomshem, av offentligrättsliga organ eller av andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ av social karaktär och Tillhandahållanden av tjänster och leveranser av varor med nära anknytning till skydd av barn och ungdomar vilka görs av offentligrättsliga organ eller andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ av social karaktär. De svenska bestämmelser som motsvarar regleringen i artikel och h i mervärdesskattedirektivet finns i 3 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML. Enligt denna bestämmelse undantas omsättning av tjänster som utgör bl.a. social omsorg från skatteplikt. Vad som ska förstås med social omsorg anges i 3 kap. 7 § ML. Enligt 3 kap. 7 § ML avses offentlig eller privat verksamhet för barnomsorg, äldreomsorg, stöd och service till vissa funktionshindrade och annan jämförlig social omsorg. Av förarbetena till dessa regler (SOU 1989:35 s. 198, prop. 1989/90:111 s. 109 och 1993/94:99 s. 151 f.) och av den praxis som finns på området framgår att tjänstens natur är avgörande vid bedömningen av vad som omfattas av undantaget för social omsorg. Vidare framgår att förekomsten av individuell behovsprövning är ett betydelsefullt moment som talar för att fråga är om social omsorg. I praxis har även uppställts krav på att tjänsterna ska ha koppling till en offentligrättslig reglering. Beviljat bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) i form av hjälp i hemmet med städning, personlig hygien och sängbäddning m.m. har ansetts vara social omsorg. Dessa tjänster omfattas både av möjligheten till reducerad skattesats enligt punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet och av HUS-avdraget. Ett annat exempel på vad som i praxis ansetts vara social omsorg är färdtjänst. Färdtjänst är en tjänst som ligger nära tjänster i form av hjälp med utomhusvistelser och promenader samt hjälp med enklare ärenden, vilka är exempel som omfattas både av möjligheten till reducerad skattesats enligt punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet och av HUS-avdraget. Av det ovan sagda följer att i de fall de tjänster som omfattas av möjlighet till reducerad skattesats enligt punkt 20 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet inte omfattas av HUS-avdraget torde tjänsterna i fråga i mycket stor utsträckning omfattas av undantaget från skatteplikt för social omsorg i 3 kap. 4 § ML. Det egentliga tillämpningsområdet för reducerad skattesats torde följaktligen vara Eftersom hushållen inte lägger någon betydande del av sin fritid på aktiviteter som skulle kunna ersättas av köpta tjänster inom det aktuella tillämpningsområdet, se avsnitt 5.3.3 om hushållens tidsanvändning, bedömer utredningen att en skattesatssänkning inte kan ge några betydande varaktiga sysselsättningseffekter. Utredningens bedömning avseende hemtjänster Någon komplettering av systemet med skattereduktion för utgifter för hushållsarbete med en begränsad möjlighet till reducerad skattesats på hemtjänster bör inte göras. Detta mot bakgrund av HUS-avdragssystemets utformning, det undantag från mervärdesskatteplikt för social omsorg som finns i den svenska mervärdesskattelagen och att betydande varaktiga sysselsättningseffekter inte kan förväntas. Hemtjänster behandlas därför inte vidare i betänkandet. Eftersom lagförslag enligt utredningsdirektiven ska lämnas endast om utredningen bedömer att en skattesatssänkning bör göras, lämnas inte något lagförslag i denna del. 4.5.1Hur ska begreppet frisörverksamhet tolkas? får EU:s medlemsstater tillämpa reducerad skattesats på frisörverksamhet (punkt 21 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet, införd genom direktiv /47/EG). Frisörverksamhet ingick i EU:s försöksverksamhet med reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster som pågick –2009, se vidare avsnitt 2.2. I det förslag från kommissionen som låg till grund för direktiv /47/EG (KOM (2008) 428 slutlig) hade kommissionen ändrat begreppet frisörverksamhet, som var det begrepp som användes inom ramen för försöksverksamheten, till Kroppsvård av den typ som tillhandahålls på frisörsalonger och skönhetssalonger. Denna vidgade definition kom dock inte att antas av rådet. Att det enbart är hårfrisering som avses i punkt 21 framgår tydligt av både den engelska och den franska språkversionen där orden hairdressing respektive la coiffure används. I den tyska versionen används uttrycket friseurdienstleistungen. Vad som avses med begreppet frisörverksamhet är alltså hårklippning, hårfärgning, toning, permanentning, hårtvätt, läggning, hårflätning, uppsättningar av olika slag, hårförlängning, trimning och rakning av skägg etc. Begreppet frisörverksamhet torde inte omfatta exempelvis borttagning av oönskad hårväxt i ansiktet med hjälp av vax eller plockning av ögonbryn. Utanför begreppet faller också försäljning av varor. Schampo, balsam, borstar och andra hårvårdsprodukter som frisörsalonger säljer kommer alltså inte att kunna omfattas av en eventuellt sänkt skattesats.26 4.5.2Omfattar HUS-avdraget frisörverksamhet?