sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — Med totalt 34 846 asylsökande skattas den totala kostnaden för asylsökandes primärvårdsbesök till ca (34 846 personer * ) (se tabell 12). 5 I beräkningen används tal med fler decimaler vilket förklarar skillnaden jämfört med resultat i tabell 12. Tabell 12 Skattade kostnader för hälso- och sjukvård t otalt respektive per invånare samt per person i olika ålder för grupperna bosatta och asylsökande (nuvarande vårdkonsumtion) Kr /-17 år Kr/18 -64 år Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Kr /-17 år Kr/18 -Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Sjukgymnastik o arbetst 2) Sluten/Övrig primärvård Egenavgift primärvård 1) Läkemedel Primärvård Förmån + rekv 1) Egenavgift receptläkemedel 1) specialiserad somatisk vård 5) Egenavgift slutenvård 6) Läkemedel somatisk förmån+rekv 6) Egenavgift receptläkemedel 6) specialiserad psykiatrisk vård 7) Läkemedel psykiatrisk förmån+rekv 8) Tandvårdsstöd (patienter med särskiilda b Handikapp/hjälpverksamhet 10) Skolhälsovård () 4) Medicinska icke-varaktiga varor/förb 10) TOTALT HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Notförteckning till tabell 12 1)Justerats allmänläkarbesök tabell 10 2)Justerats sjuksköterskebesök tabell 10 3)Justerats mödravård tabell 10 4)Justerats barnhälsovård tabell 10 5)Justerats somatisk vård summa vårddagar/ind tabell 10 6)Justerats somatisk vård vårdtillfällen tabell 10 7)Justerats psykiatrisk vård summa vårddagar/ind tabell 10 8)Justerats psykiatrisk vård vårdtillfällen tabell 10 9)Justerats tandvård besök per inv tabell 10 10)Justerats somatisk vård antal läkarbesök tabell 10 Kostnaden för hälso- och sjukvård för asylsökande med nuvarande vårdkonsumtion skattas till totalt ca , d.v.s. av den totala kostnaden för hälso- och sjukvård för bosatta. Kostnaden för asylsökandes vårdkontakter med primärvården motsvarar av gruppens totala kostnad för hälso- och sjukvård. I jämförelse med gruppen bosatta är primärvårdens andel av kostnaden lägre för asylsökande. Primärvården utgör av kostnaden för bosatta. Hälften av de bosattas kostnader motsvarar kostnader för slutenvård (inklusive öppenvårdsbesök på specialistmottagning). För asylsökande står slutenvårdskostnaden för . Denna skillnad kan till stor del förklaras av skillnader i kontakter med specialiserad psykiatrisk vård. Medan av de bosattas totala kostnad för hälso- och sjukvård utgörs av psykiatrisk vård, står psykiatrisk vård för asylsökande för av kostnaden. Vidare noteras att av kostnaden för asylsökandes vårdkonsumtion motsvarar tandvård, vilket är en lägre andel än för bosatta vars tandvårdskostnader utgör av totalen. Som framgår av tabell 12 är kostnaden per asylsökande i genomsnitt högre än för bosatta oavsett åldersgrupp. Kostnaden per asylsökande har skattats till i genomsnitt , vilken kan jämföras med en genomsnittlig kostnad per individ för bosatta på . Barn och ungdomar () antas utgöra av samtliga asylsökande personer och deras andel av kostnaden för hälso- och sjukvården skattas till . Männen står för av kostnaden medan de antas utgöra av antalet asylsökande. Eftersom kostnaden per individ i de olika åldersgruppe rna skiljer, är skattningen känslig för vilken åldersfördelning som antas för gruppen asylsökande. I detta sammanhang kan nämnas att andelen barn har varierat mellan i SKLs kartläggningar av asylsökandes vårdkonsumtion. Andelen äldre (eller äldre) har varierat mellan . till senare års kartläggningar överensstämmer således våra antaganden om de asylsökandes åldersfördelning väl . Däremot är sannolikt flertalet av de äldre asylsökande så kallade yngre äldre. var ingen av de asylsökande (SKL, 2009). Detta innebär sannolikt en överskattning av kostnaden per asylsökande eller äldre, eftersom den genomsnittliga kostnaden för bosatta i samma ålder inkluderar äldre äldre som står för en hög andel av de äldres vårdkonsumtion. Eftersom andel äldre utgör en låg andel av samtliga asylsökande påverkas inte den totala kostnaden per asylsökande i våra skattningar i så stor utsträckning. Om vi antar att kostnaden per asylsökande eller äldre motsvarar kostnaden för asylsökande , skattas den totala hälso- och sjukvårdskostnaden per asylsökande till ca 30 400. För samtliga asylsökande skattas kostnaden med samma antagande till . I detta avsnitt redovisas skattningar av kostnaden för nuvarande vårdkonsumtion för gruppen papperslösa. På samma sätt som vid skattningen av hälso- och sjukvård för asylsökande utgår vi från kostnaden för bosatta och justerar denna utifrån skillnader i vårdkonsumtion mellan bosatta och papperslösa. Kostnadsskattningen för papperslösas vårdkonsumtion presenteras nedan i fem olika scenarier och varierar beroende på antagande om gruppens storlek och mängden vårdkontakter. Scenario P:1: Papperslösa totalt 10 000 personer Föl jande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för papperslösas nuvarande vårdkonsumtion: ·Antalet papperslösa är totalt 10 000 i landet. ·Papperslösas vårdkonsumtion antas motsvara den vårdkonsumtion som registrerats inom sjukvården i med antagandet att papperslösa uppgår till totalt 900 personer i Regionen, varav 200 personer är (jämför tabell 7). Papperslösas vårdkonsumtion sätts i relation till bosattas vårdkonsumtion (tabell 13). ·Kostnaden för primärvårdsbesök och vårdtillfällen i somatisk och psykiatrisk vård har skattats genom att justera skattad kostnad per bosatt med relationstalen i tabell 13. ·Vi antar att av vuxna papperslösa är kvinnor enligt sammanställning av vå rdförmedlingar vid Röda Korset mottagning i (Röda Korset, 2010). Åldersfördelningen som används i skattningen framgår av tabell 13. ·Till skillnad från asylsökande, antas ingen tandvård eller övrig vård såsom ambulanstransport och skolhälsovård ges till papperslösa. ·För läkemedel och egenavgifter justeras kostnaden efter summa vårddagar alt primärvårdsbesök. Tabell 13 Papperslösas vårdkonsumtion i förhållande till bosattas vårdkonsumtion vid antagande om 10 000 papperslösa (åldersfördelning inom parentes) Summa vårddagar /ind Summa vårddagar /ind Källa: tabell 3 och tabell 7: SKL (2010a); Röda Korset (2010 I tabell 14 redovisas resultatet av skattningen enligt scenario P:1. Kostnaden per individ i respektive åldersgrupp har skattats genom att multiplicera motsvarande kostnad per bosatt individ med den faktor som anges i tabell 13. Kostnaden för allmänläkarbesök för barn skattas till ca , vilket är högre än för bosatta i motsvarande ålder [per bosatt (tabell 9) *1,12 (tabell 13) =1304 kr ]. Primärvårdskostnaden för en papperslös person i genomsnitt skattas med hjälp av skattade kostnaderna per individ i respektive åldersgrupp (tabell 14) och åldersfördelningen (tabell 13); [(*0,23)+(*0,30)+(39kr*0,44)+(*0,02)+(39kr*0,01)=330 kr]. Som framgår av tabell 14 skattas den totala hälso- och sjukvårdskostnaden för papperslösa till vid antagandet att det finns 10 000 papperslösa i landet. Kostnaden per barn i åldern har skattats till ca . Denna kostnad ligger i samma storleksordning som för asylsökande i samma ålder. Tabell 14 Skattade kostnader för nuvarande hälso- och sjukvård to talt respektive per individ samt per person i olika ålder vid antagandet att 10 000 personer är papperslösa och enligt tre olika scenarier med varierad vårdkonsumtion Scenario P:1: Papperslösa 10 000 individer Scenari0 P:2: Papperslösa 10 000 individer. Scenarie P:3: Papperslösa 10 000 ind. Inkl ideella besök justerat för akutbes Kr /-Kr/18 -64 åKr/Kr/65 år+ Kr/65 år+ Kr /-Kr/18 -64 åKr/Kr/65 år+ Kr/65 år+ Kr /-Kr/18 -64 åKr/Kr/65 år+ Kr/65 år+ Sluten/Övrig primärvård Läkemedel Primärvård Förmån + rekv Egenavgift slutenvård (inkl hemsjukvård) Tandvårdsstöd (patienter med särskiilda behov) Medicinska icke-varaktiga varor/förbrukningsartiklar TOTALT HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Scenario P:2: Papperslösa 10 000 personer, inklusive ideella vårdkontakter Skattningen av scenario P:1 utgår från antagandet att papperslösa endast kontaktar den offentliga vården och att inga vårdkontakter sker via ideella vårdförmedlingar. I scenario P:2 inkluderar vi även en uppskattning av antalet ideella vårdkontakter. Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen i scenario P:2: ·Antalet papperslösa är totalt 10 000 i landet (detsamma som i scenario P:1). ·Papperslösas vårdkonsumtion antas motsvara dels vårdkontakter i offentlig vård, dels vårdkontakter vid ideella vårdförmedlingar. Uppgifterna är hämtade från tabellerna 7 och 8 och sammanställs nedan i tabell 15. Vidare antar vi att varje ideellt besök i öppen specialistmottagning generar en slutenvårds dag. Vi har antagit att denna sker inom somatisk vård. ·Papperslösas vårdkonsumtion sätts i relation till bosattas vårdkonsumtion (tabell 16). ·Kostnaden för primärvårdsbesök, vård i somatiskt och psykiatrisk vård har skattas genom att justera skattad kostnad per bosatt enligt tabell 16. Ingen justering görs av kostnaden beroende på om vårdkontakten sker vid offentlig vårdmottagning eller via ideella vårdförmedlingar. ·I övrigt gäller samma antaganden som för scenario P:1. Tabell 15 Papperslösas vårdkonsumtion vid antagande om 10 000 papperslösa individer dels enbart offentliga vårdkontakter, dels inklusive ideella vårdkontakter. Antal läkarbesök och vårddagar per individ. Inklusive vård vid ideella vårdmottagningar Källa: Tabell 7 och 8 Tabell 16 Papperslösas vårdkonsumtion, inkl. ideella vårdbesök, i förhållande till bosattas vå rdkonsumtion. Summa vårddagar /ind Summa vårddagar /ind Källa: Tabell 3 och 15 Resultaten visar att om de ideella vårdkontakterna inkluderas i kostnadsskattningen ökar den totala kostnaden för papperslösas hälso- och sjukvård från till (tabell 14). Av den skattade totalkostnaden på står barn och ungdomar för av kostnaden () och kvinnor för av kostnaden (). Scenario P:3: Papperslösa 10 000 personer, inkl. ideel la besök justerade för akutbesök m.fl. (2011) studie om vårdsökande bland papperslösa i visar att papperslösa som varit i kontakt med sjukvården hade i störst utsträckning besökt sjukhuset följt av vårdcentralen och ideell vårdförmedling. Ett läkarbesök på sjukhusets akutmottagning innebär en högre kostnad jämfört med ett allmänläkarbesök i primärvården. Ett läkarbesök i primärvården kostar ca 1500 6 medan ett läkarbesök på sjukhusets akutmottagning kostar ca 2 800 kr7, dvs. vi antar att kostnaden för ett besök på akuten är högre än ett lä karbesök i primärvården. I scenario P:3 antar vi att en del av patienternas primärvårdsbesök hos allmänläkare istället sker på akutmottagning. Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen i scenario P:3: ·Antalet papperslösa är totalt 10 000 i landet (detsamma som i scenario P:2). ·Vi antar att ideella allmänläkarbesök i scenario P:2 istället sker på en akutmottagning, dvs vi antar att om inte vårdförmedlingen funnits hade besöken skett på akutmottagning. För barn innebär det att 0,24 besök av totalt 1,24 besök hos allmänläkare antas ske på akutmottagning och då till en högre kostnad. För vuxna antas 0,63 av 6 Motsvarar ett genomsnitt av utomlänspriset för ett läkarbesök i primärvården enligt Södra Regionsjukvårdsnämndens prislista 2011 och Regional prislista Norra sjukvårdsregionen 2011. 7 Motsvarar ett genomsnitt av utomlänspris för läkarbesök på akutmottagning enligt Södra Regionsjukvårdsnämndens prislista 2011, Utomlänsprislista Region 2011 samt Regional prislista Norra sjukvårdsregionen 2011. totalt 0,66 besök per individ ske på akutmottagning. Ingen justering görs för primärvårdsbesök vid offentliga primärvårdscentraler eftersom dessa besök registrerats vid offentliga centraler. ·I övrigt gäller samma antaganden som för scenario P:2. Resultaten av scenario P:3 redovisas i tabell 14. Justeringen av kostnader för ideella primärvårdsbesök till akutbesök för barn i åldern har gjorts enligt följande exempel: [kr per enligt scenario P:2 + ((antal akutbesök/totalt antal besök *kr per enligt scenario P:2)*1,79)], [1 616 kr+((0,24/1,24*)*1,79). Vid antagande att ideella primärvårdsbesök sker på akutmottagning skattas den totala kostnaden för papperslösas nuvarande hälso- och sjukvård till , dvs. en ökning med jämfört med scenario P:2 (tabell 14). Jämfört med scenario P:2 är det kostnaden för vård till vuxna som ökar. Barnens och ungdomarnas andel av totalkostnaden sjunker från av kostnaden. Scenario P:4: Papperslösa totalt 35 000 personer, ink lusive ideella vårdkontakter har vi utgått från antagandet att antalet papperslösa är totalt 10 000 personer. Detta antagande innebär en högre vårdkonsumtion per person jämfört med ett scenario där vi utgår från att det totala antalet personer är 35 000 (se tabell 7 och 8). I scenario P:4 antar vi att antalet papperslösa är 35 000 personer och således en lägre vårdkonsumtion per person. Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för papperslösas nuvarande vårdkonsumtion i scenario P:4: ·Antalet papperslösa är totalt 35 000 i landet. ·Papperslösas vårdkonsumtion inkluderar vårdkontakter både i offentlig vård och vid ideella vårdförmedlingar. Uppgifterna är hämtade från tabellerna 7 och 8 där vårdkontakterna är skattade utifrån antagandet att antalet papperslösa i län är totalt 3 000 stycken och i län totalt 9 400 stycken. Vidare antar vi att varje ideellt besök i öppen specialistmottagning generar en somatisk slutenvårds dag. Antalet läkarbesök och antalet vårddagar per individ redovisas i tabell 17. ·Papperslösas vårdkonsumtion sätts därefter i relation till bosattas (tabell 18). ·Kostnaden för primärvårdsbesök, vård i somatiskt och psykiatrisk vård har skattas genom att justera skattad kostnad per bosatt med relationstalen i tabell 18. kostnaden görs beroende på om vårdkontakten sker vid offentlig vårdmottagning eller via ideella vårdförmedlingar (samma antagande som för scenario P:2). Enligt scenario P:4 skattas den totala kostnaden för papperslösas nuvarande vårdkonsumtion för 35 000 papperslösa till (tabell 19). Tabell 17 Papperslösas vårdkonsumtion, inkl. ideella vårdkontakter, vid antagande om 35 000 papperslösa individer. Antal läkarbesök och vårddagar per individ. Summa vårddagar /ind Summa vårddagar /ind Källa: Tabell 7 och 8 Tabell 18 Papperslösas vårdkonsumtion, inkl. ideella vårdkontakter, i förhållande till bosattas vårdkonsumtion. Antagande om 35 000 papperslösa personer Summa vårddagar /ind Summa vårddagar /ind Källa: Tabell 3 och 17 Scenario P:5: Papperslösa totalt 35 000 personer, inkl . ideella besök justerat för akutbesök I detta scenario antar vi att en del av de papperslösas primärvårdsbesök sker på akutmottagning enligt samma utgångspunkt som beskrivs för scenario P:3. Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för papperslösas nuvarande vårdkonsumtion i scenario P:5: ·Antalet papperslösa är totalt 35 000 i landet. ·Vi antar att ideella besök i primärvården istället sker på akutmottagning. Det innebär att av vuxnas 0,19 primärvårdsbesök antas 0,18 av besöken ske på akutmottagning. För barn antas att 0,06 av totalt 0,39 allmänläkarbesök sker på akutmottagning. ·I övrigt samma antagande som för scenario P:4 Resultat av skattningen av scenario P:5 visas i tabell 19. Kostnaden för allmänläkarbesök i åldern ökar från per individ (scenario P:4) till per individ efter justering för akutbesök [(+ ((0,06/0,39 besök) *)*1,79)=648]. Jämfört med scenario P:4 ökar de totala kostnaderna för nuvarande hälso- och sjukvård av papperslösa från till . Osäkerheten i skattningen av kostnaden för papperslös as nuvarande hälso- och sjukvårdskontakter är stor. Av denna anledning har öppenvårdsbesök i primärvården inte fördelats på olika typer av vårdkontakter såsom läkarbesök, sjuksköterskebesök etc. Alla besök i primärvården antas i scenario P:1-P:5 motsvara ett allmänläkarbesök. Av samma anledning har vårdkontakterna endast fördelats mellan barn och vuxna. Detta innebär sannolikt en underskattning av antalet vårdkontakter för vuxna papperslösa kvinnor och en överskattning av vårdkontakterna för vuxna papperslösa män. Jämförs kostnader per papperslös mellan scenario P:5 och P:3 är kostnaden per individ (oavsett åldersgrupp) lägre i scenario P:5 () än i scenario P:3 (). Detta beror på att nuvarande vårdkonsumtionen per papperslös har skattats utifrån antagandet att antalet papperslösa i landet är totalt 35 000 personer istället för 10 000 personer. Det totala antalet förväntade vårdkontakter av papperslösa har i scenario P:5 fördelats på 35 000 personer istället för 10 000, vilket ger färre vårdkontakter per individ. Skulle vi anta att vårdkostnaden per individ i scenario P:3 () är mer sannolik, skattas kostnaden för nuvarande vårdkonsumtion för 35 000 papperslösa till . Tabell 19 Skattade kostnader för nuvarande hälso- och sjukvård t otalt respektive per individ samt per person i olika ålder vid antagande om att 35 000 personer är papperslösa enligt två scenarier med varierad vårdkonsumtion Scenario P:4: Papperslösa 35 000 individer. Scenario P:5: Papperslösa 35 000 ind. Inkl ideella besök justerat för akutbesök Kr /-Kr/18 -Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Kr /-Kr/18 -64 år Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Sluten/Övrig primärvård Läkemedel Primärvård Förmån + rekv Egenavgift slutenvård (inkl hemsjukvård) Tandvårdsstöd (patienter med särskiilda Medicinska icke-varaktiga varor/förbrukningsartiklar ö TOTALT HÄLSO- OCH SJUKVÅRD 3.2.3 Kostnad vid utvidgad vård för asylsökande och papperslösa Nedan presenteras två olika scenarier vid antagande om ut vidgad vård för asylsökande. Scenario A:1: Asylsökande - Utvidgad vård motsvarande bos attas vårdkonsumtion Vår dkonsumtionen bland asylsökande är i vissa fall lägre än för bosatta i genomsnitt. Exempelvis har vuxna asylsökande i åldern något färre läkarbesök i primärvården jämfört med bosatta i samma åldersgrupp. Asylsökande kvinnor besöker inte mödravården i samma utsträckning som bosatta kvinnor. Även färre kontakter inom barnhälsovården noteras bland asylsökande barn. Å andra sidan redovisar gruppen asylsökande fler vårddagar i slutenvården jämfört med bosatta. Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för hälso- och sjukvård i scenario A:1: ·För de vårdtyper där asylsökandes vårdkonsumtion per individ understiger vårdkonsumtionen per bosatt, antas de asylsökandes vårdkonsumtion vara densamma som för bosatta. Det innebär att vi vid skattningar av kostnaden för exempelvis mödravård antar att asylsökande kvinnor i åldern har 0,71 besök i genomsnitt (vilket är genomsnittet för bosatt kvinna i samma ålder) istället för 0,57 besök (vilket är genomsnittet för asylsökande enligt SKLs kartläggning av asylsökandes vårdkonsumtion ). ·Om asylsökandes vårdkonsumtion i genomsnitt ligger högre än för bosatta i genomsnitt sker ingen justering av asylsökandes vårdkonsumtion. ·I övrigt gäller samma antaganden som vid skattning av asylsökandes nuvarande vårdkonsumtion. Resultat av skattningen av utvidgad vård för asylsökande enligt scenario A:1 redovisas i tabell 20. De markerade fälten i tabellen visar de kostnader som justerats upp till följd av en högre vårdkonsumtion för bosatta än för asylsökande. Skattningen visar att kostnaden per asylsökande ökar från till . Kostnaden per individ ökar mest för män , vilket främst förklaras av ökade tandvårdskostnader. Totalkostnaden ökar från till . Två tredjedelar av ökningen förklaras av ökade kostnader för tandvård. Scenario A:2: Asylsökande – Utvidgad vård med antagande om högre vårdkonsumtion än bosatta I tabell 20 redovisas även resultatet av ytterligare en skattning – scenario A:2. Detta scenario utgår från skattningen av scenario A:1, men antar dessutom att asylsökande generellt har ett högre vårdbehov och därmed högre vårdkonsumtion än bosatta i genomsnitt. av utlandsfödda personer i rapporterar i allmänhet en sämre självskattad hälsa än personer som fötts i (Burström m.fl., 2007; Burström m.fl., 2010). Detta gäller oavsett ålder och kön. Utrikesfödda uppger även en lägre livskvalitet och i större utsträckning nedsatt psykiskt välbefinnande. Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för hälso- och sjukvård i scenario A:2: ·För att kunna justera för ett högre vårdbehov för asylsökande generellt jämfört med bosatta antas att asylsökande har fler vårdkontakter än bosatta i genomsnitt. I de fall asylsökande har lägre vårdkonsumtion än bosatta i genomsnitt, justeras den asylsökandes vårdkonsumtion till den bosattas nivå och ökas . Exempel: Vid skattningar av kostnaden för mödravården antar vi att asylsökande kvinnor i åldern har 0,84 besök i genomsnitt istället för 0,71 besök som antogs i scenario A:1. Vi antar således att mödravårdsbesöken är fler än för bosatta i allmänhet. Kostnaden ökar från per person till per person (*1,19). motsvarande sätt justeras samtliga markerade kostnader i scenario A:1 (se tabell 20). Den procentuella ökningen motsvarar skillnaden i genomsnittligt antal primärvårdsbesök mellan asylsökande och bosatta (4,36/3,65 besök=1,19). ·Om asylsökandes vårdkonsumtion i genomsnitt ligger högre än för bosatta i genomsnitt sker ingen justering av asylsökandes vårdkonsumtion. ·I övrigt gäller samma antaganden som i scenario A:1. Vid justering för ett större vårdbehov bland asylsökande jämfört med bosatta, skattas kostnaden för hälso- och sjukvård vid utvidgad vård till totalt . Tabell 20 Skattade kostnader för utvidgad hälso- och s jukvård totalt respektive per individ samt per person i olika ålder för asylsökande enligt två scenarier med olika antagande om vårdkonsumtion Scenario A:2: Asylsökande - Utvidgad vård med antagande om högre Scenario A:1: Asylsökande - Utvidgad vård motsv bosattas vårdkonsumtion Kr /-17 år Kr/18 -64 år Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Kr /-17 år Kr/18 -Kr/Kr/65 år+ Kr/65 år+ Sluten/Övrig primärvård Läkemedel Primärvård Förmån + rekv Egenavgift slutenvård (inkl hemsjukvård) Tandvårdsstöd (patienter med särskiilda behov) Medicinska icke-varaktiga varor/förbrukningsartiklar ö TOTALT HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Nedan presenteras två scenarier för en utvidgad hälso- oc h sjukvård för papperslösa. Utgångpunkten för skattningarna har varit att presentera ett scenario där maximal kostnad för papperslösas hälso- och sjukvård har skattats. Scenario P:6: Papperslösa – utvidgad vård för 10 000 indi vider Gruppen papperslösa består av två grupper, dels de som tidigare sökt asyl men fått avslag på sin ansökan, dels de som vistats i landet utan giltigt tillstånd (turister, studenter, yrkesverksamma) eller som haft tillstånd att vistas i landet tillfälligt och för vilka tillståndet gått ut. I scenario P:6 antar vi att vårdkonsumtionen skiljer beroende på om personen tidigare sökt asyl eller inte. I en studie av Schoevers m.fl.(2010) framkom att kvinnor som blivit nekade asyl hade en högre vårdkonsumtion jämfört med papperslösa kvinnor som kommit till av personliga eller ekonomiska orsaker. Studien bygger på intervjuer med 100 papperslösa kvinnor i . Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för hälso- och sjukvård i Scenario P:6: ·Antalet papperslösa är 10 000 i hela landet. av de papperslösa har tidigare sökt asyl (s.k. gömda). Antagandet bygger på information från ca 400 patienter som sökte vård vid ideell vårdförmedling i (Röda Korset, 2010). Deras vårdkonsumtion antas motsvara nuvarande vårdkonsumtion för gruppen asylsökande enligt SKLs kartläggning (SKL, 2010a). Gruppens åldersfördelning antas vara densamma som vid tidigare skattning (tabell 11). av de papperslösa antas ha en vårdkonsumtion motsvarande nuvarande bosattas. Vi antar att hela gruppen är och att det är lika många män som kvinnor. Skattningen visar att vid en utvidgad vård enligt antaganden i scenario P:6 skattas den totala hälso- och sjukvårdskostnaden till om det totala antalet papperslösa är 10 000 personer (tabell 21). De s.k. gömda står för av denna kostnad, d.v.s. . Enligt scenario P:6 utgör barn och ungdomar av totala antalet individer och förväntas stå för av kostnaden. Scenario P:7: Papperslösa – utvidgad vård för 35 000 individer