sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Detta gäller inte bara för körkort, utan även för förar- bevisen, som också ska vara försedda med ett fotografi. Det är vår uppfattning att den som innehar ett körkort eller ett förarbevis räknar med att en kontroll av fotografiet görs i samband med en kontroll av förarbehörigheten. Det kan därför inte anses innebära något större integritetsintrång för den enskilde innehavaren att polisen har direktåtkomst till fotografiet. Tilläggas ska att uppgifterna omfattas av absolut sekretesskydd enligt 22 kap. 1 § andra stycket OSL. Denna sekretess förs över till polismyndigheten vid direktåtkomst i enlighet med 11 kap. 4 § OSL. Fördelarna med att ge polisen direktåtkomst till fotografier på den som innehar en behörighet att föra ett fordon är således stora och uppväger enligt vår uppfattning det mindre integritetsintrång som det får anses innebära för den enskilde. För att åstadkomma direktåtkomst för polisen bör en ny ändamålsbestämmelse för behörighetsdatabasen införas så att det klart framgår att uppgifterna i databasen får användas för att kontrollera identiteten i samband med kontroll av förarbehörighet. 14.7Utlämnande av uppgifter om återkallade körkort m.m. I Transportstyrelsens problembeskrivning har styrelsen påpekat att det bör övervägas om den intresseavvägning mellan samhälls- behovet och den personliga integriteten som lagstiftaren har gjort i fråga om sekretessbelagda uppgifter behöver förändras. Transport- styrelsen har i detta sammanhang framhållit att försäkringsbolagen behöver tillgång till uppgifter om grunden för körkortsåterkallelsen för att kunna differentiera trafikförsäkringspremier. Försäkrings- bolagen har även till utredningen framfört detta önskemål. () har till utredningen framfört att beställningscentraler (eller motsvarande) och företag med trafiktillstånd för persontransporter med automatik behöver få en återrapportering av förändringar i eller återkallelser av förarnas behörigheter eller taxiförarlegitimationer eller av trafik- tillstånd elektroniskt överförda via e-post eller motsvarande. Även och har framställt önskemål om en rapportering till företagen av de anställdas körkortsuppgifter. är det enligt i praktiken omöjligt att kontrollera förarnas behörigheter, eftersom något snabbt och enkelt återrapporteringssystem inte finns. får, efter skriftlig begäran, utskrivna papperslistor över samtliga förares körkortsuppgifter och inte bara över dem som har giltigt körkort. I en beställningscentral med många förare kan det bli en stor omfattning av uppgifter som ska gås igenom manuellt. Motsvarande gäller för förfrågningar av återkallade taxiförar- legitimationer respektive trafiktillstånd. Enligt Taxiförbundets uppfattning blir det en oproportionerligt omständlig hantering. Nedan redogör vi för de bestämmelser som har betydelse för frågan om ett utlämnande av uppgifter om återkallade körkort m.m. innehåller uppgifter om körkortsbehörighet, giltighetstid för körkort och ogiltighet av körkort enligt 3 kap. 13 § första stycket 1, 2, 4 och 5 samt andra stycket KKL. Vidare finns uppgifter registrerade om att körkortsingripande övervägs, beslut med anledning av övervägande av körkortsingripande, giltighetstid för beslut om interimistiska körkortsingripanden, spärrtid samt uppgift om omhändertagande enligt 5 kap. 7 § KKL. Även belastningsuppgifter i form av uppgifter om anmälan enligt 7 kap. 10 § KKF (när någon har omhändertagits enligt lagen [1976:511] om omhändertagande av berusade personer m.m.), anmälan enligt 10 kap. 2 § KKL (en läkares anmälan att en körkortsinnehavare av medicinska skäl är olämplig att ha körkort) och återkallelsegrund registreras. innehåller även uppgifter om taxiförarlegitimation och giltighetstid för taxiförarlegitimation. Vidare finns uppgifter registrerade om att omhändertaganden enligt 5 kap. 9 § YTL övervägs, omprövning av innehav av taxiförarlegitimationer, beslut om varning eller återkallelse samt olämplighetstid vid återkallelse. Även belastningsuppgifter som avser taxiförarlegitimation i form av anmälan enligt 3 kap. 5 § YTL (en läkares anmälan att en innehavare av taxiförarlegitimation av medicinska skäl är olämplig att ha sådan legitimation), utländsk dom eller annat likvärdigt avgörande som avses i 5 kap. 15 § YTL, beslut eller anmälan enligt 8 kap. 2 § YTF från andra myndigheter avseende innehavare av taxiförarlegitimation samt återkallelsegrund registreras. När det gäller tillstånd till yrkesmässig trafik registreras i vägtrafikregistret bl.a. uppgifter om tillstånd och den som är ansvarig för trafikutövningen och övriga personer som har prövats enligt YTL. Vidare finns uppgifter om omprövning av tillståndsinnehav och beslut i ärendet, beslut om varning eller återkallelse, olämplighetstid vid återkallelse och vem eller vilka personer som avses samt upphörande av tillstånd. Även belastningsuppgifter som avser utländsk dom eller annat likvärdigt avgörande som avses i 5 kap. 15 § YTL, beslut eller anmälan enligt 8 kap. 2 § YTF från andra myndigheter som rör tillståndshavaren samt återkallelsegrund registreras. Vissa bestämmelser om körkort m.m. Ett körkort kan enligt 3 kap. 13 § första stycket 1, 2, 4 och 5 samt andra stycket KKL förklaras ogiltigt om ett körkort inte har förnyats efter föreläggande, om det är återkallat eller omhänder- taget enligt 5 kap. KKL, om det har bytts ut mot ett utländskt körkort, om innehavaren har flera andra giltiga körkort utfärdade i andra stater och inte har angett vilket som ska behållas eller om körkortsinnehavaren har begärt att körkortet ska förklaras ogiltigt. Ett körkort ska återkallas om körkortshavaren har begått brott mot lagen (1951:649) om vissa trafikbrott, lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg eller järnvägslagen (2004:519) eller om körkortshavaren genom upprepade brott i väsentligt grad har visat bristande vilja eller förmåga att rätta sig efter de bestämmelser som gäller i trafikens eller trafiksäkerhetens intresse för förare av motordrivet fordon eller spårvagn (5 kap. 3 § punkterna 1–3 KKL). Ett körkort ska också återkallas om körkortshavare i annat fall vid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagn har överskridit högsta tillåtna hastighet, kört mot rött ljus, underlåtit att iaktta stopplikt, kört om vid övergångsställe, eller brutit mot någon annan regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt, allt om överträdelsen inte kan anses som ringa (5 kap. 3 § punkten 4 KKL). Även i de fall en körkortshavare på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende inte bör ha körkort eller om det med hänsyn till annat brott som denne har gjort sig skyldig till kan antas att han inte kommer att följa trafikreglerna och visa omdöme och ansvar i trafiken eller om han på grund av sina personliga förhållanden i övrigt inte kan anses vara lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon ska körkortet återkallas (5 kap. 3 § punkterna 5–6 KKL). Samma gäller om körkortshavarens förutsättningar för rätt att köra ett körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt inte längre bör ha körkort, eller om körkortshavaren inte följer ett föreläggande att ge in läkarintyg eller bevis om godkänt förarprov (5 kap. 3 § punkterna 7–8 KKL). Ett körkort ska omhändertas om körkortshavare vid förandet av ett motordrivet fordon eller en spårvagn har visat tydliga tecken på påverkan av alkohol eller annat ämne eller om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas enligt 3 § 1 eller 4. Ett omhändertagande ska även ske om körkortshavaren till följd av sjukdom, skada eller dylikt saknar förutsättningar att köra ett körkortspliktigt fordon på ett trafiksäkert sätt, eller om körkortet är ogiltigt enligt 3 kap. 13 § eller 6 kap. 2 § (bestämmelser om utländska körkort) (5 kap. 7 § första stycket KKL). När det gäller taxiförarlegitimationer ska en legitimation enligt 5 kap. 6 § YTL återkallas av Transportstyrelsen om innehavaren genom brottslig gärning eller på grund av andra missförhållanden har visat sig olämplig att tjänstgöra som förare i linjetrafik eller taxitrafik enligt 3 kap. 1 §, inte längre uppfyller de medicinska krav som avses i 3 kap. 3 §, inte följer ett föreläggande att ge in läkarintyg, eller begär att legitimationen ska återkallas. Om de missförhållandena inte är så allvarliga att tillståndet bör återkallas får i stället varning meddelas. En taxiförarlegitimation ska enligt 5 kap. 9 § YTL tas om hand av en polisman eller en åklagare om det finns grund för att ta hand om innehavarens körkort enligt 5 kap. 7 § KKL, om körkortet eller legitimationen har återkallats, eller om det på sannolika skäl kan antas att legitimationen kommer att återkallas enligt 6 §. En taxiförarlegitimation är ogiltig den är omhändertagen. Ett trafiktillstånd ska enligt 5 kap. 1 § YTL återkallas av Transportstyrelsen om det i den yrkesmässiga trafiken eller i övrigt vid driften av trafikrörelsen eller i annan näringsverksamhet som tillståndshavaren driver har förekommit allvarliga missförhållanden eller om annars förutsättningarna för tillstånd enligt 2 kap. 5 § inte längre föreligger. Om missförhållandena inte är så allvarliga att tillståndet bör återkallas, får i stället varning meddelas. Ett tillstånd ska även återkallas enligt 5 kap. 2 § YTL om en tillståndshavare, en trafikansvarig eller någon annan som prövats enligt 2 kap. 6 § har dömts för allvarliga brott, inräknat ekonomiska brott. Tillståndet ska enligt samma lagrum även återkallas om tillståndshavaren har dömts för allvarliga eller upprepade överträdelser av YTL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Samma gäller om tillståndshavaren har dömts för allvarliga eller upprepade överträdelser av författningar eller föreskrifter om vägtrafik och vägtransporter, särskilt bestämmelser om förares kör- och vilotider, fordons vikt och mått, fordons utrustning och beskaffenhet eller bestämmelser av väsentlig betydelse för trafiken, trafiksäkerheten eller skyddet av miljön, eller bestämmelser om löne- och anställningsförhållanden i branschen. Även i de fall tillståndshavaren i väsentlig mån har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna vad avser betalning av skatter och avgifter, eller på väsentligt sätt har åsidosatt villkor för tillståndet ska det återkallas. Ett tillstånd ska också återkallas, om det vid prövning som avses i 2 kap. 7 § framgår att någon av dem som prövats är olämplig. Om ett tillstånd inte används ska det återkallas enligt 5 kap. 5 § YTL, om inte särskilda skäl talar emot det. Regler om sekretess när det gäller uppgifter om körkort m.m. Med sekretess förstås enligt 3 kap. 1 § OSL förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen, genom att allmän handling lämnas ut eller på något annat sätt. Uppgifter för vilka sekretess gäller får inte röjas för vare sig en enskild eller annan myndighet i andra fall än de som anges i OSL eller i lag eller förordning som den hänvisar till. Förbudet att röja sekretessbelagda uppgifter gäller för både myndigheten som sådan och myndighetens personal. OSL omfattar både uppgiftslämnande till enskilda och uppgiftslämnande mellan myndigheter. Enligt 35 kap. 4 § OSL gäller sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur register eller databaser för belastnings- uppgifter som har tillförts vägtrafikregistret. Till belastnings- uppgifter hör dels uppgifter om vissa åtgärder som har samband med brott och alkoholmissbruk, dels vissa medicinska uppgifter. Sekretessen är absolut. Något skaderekvisit ställs alltså inte upp som villkor för sekretessen. I vilka fall uppgifter får lämnas ut till annan myndighet regleras i författningar som berör de aktuella registren. Till den som uppgifterna rör kan uppgifter lämnas ut med tillämpning av 12 kap. 1 § OSL. När det gäller utlämnande av uppgifter till annan myndighet torde det finnas ett visst utrymme för tillämpning av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL10. Enligt 29 kap. 5 § OSL gäller sekretess i ärende om prövning av någons lämplighet att ha taxiförarlegitimation enligt YTL, körkort eller traktorkort för uppgift om den enskildes hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte för beslut i ärendet. Skaderekvisitet har utformats så att sekretess gäller endast, om det kan antas att den uppgiften rör eller någon närstående lider betydande men om 10 Lenberg m.fl. Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar (Zeteo), kommentaren till 35 kap. 4 §. Offentlighet är således huvudregel, och sekretess gäller endast i undantagsfall. Exempel på vad som kan skyddas är uppgifter om psykiska sjukdomar, missbruksproblem och allvarlig brottslighet. Själva det förhållandet att t.ex. ett körkortsindragande är aktuellt torde däremot normalt inte omfattas av sekretessen11. Uppgifter hos Transportstyrelsen om att ett körkort är ogiltigt, eller att återkallelse har skett av en taxiförarlegitimation eller ett trafiktillstånd omfattas inte av sekretess. Däremot kan uppgiften om grunden för återkallelsen omfattas av sekretess enligt 35 kap. 4 § OSL. Enligt 13 § PUL är det generellt förbjudet att behandla person- uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fack- förening. Det är också förbjudet att behandla sådana person- uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Det är trots förbudet i 13 § tillåtet att behandla känsliga person- uppgifter under vissa förutsättningar som anges i 15–19 §§ PUL. Enligt 20 § PUL får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om ytterligare undantag från förbudet att behandla känsliga personuppgifter, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Förbudet för andra än myndigheter att behandla uppgifter om lagöverträdelser enligt 21 § PUL I 21 § PUL anges att det är förbjudet för andra än myndigheter att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administra- tiva frihetsberövanden. Det förbudet kan inte upphävas med den registrerades samtycke. Dock har regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer (Datainspektionen enligt 9 § personuppgiftsförordningen), bemyndigats att meddela undantag från detta förbud. Datainspektionen har meddelat sådana föreskrifter genom 1998:3. Vidare får regeringen i enskilda fall besluta om undantag. Regeringen får också överlåta åt 11 Samma källa, kommentaren till 29 kap. 5 §.. tillsynsmyndighet att fatta sådana beslut. Regeringen har enligt 9 § personuppgiftsförordningen bemyndigat Datainspektionen att meddela sådana beslut. Enskilda personuppgiftsansvariga kan alltså ansöka hos Datainspektionen om undantag för vissa bestämda behandlingar av uppgifter om lagöverträdelser som de avser att genomföra. Utlämnande av körkortsuppgifter m.m. lämnar Transportstyrelsen ut uppgifter om en persons körkortsinnehav med stöd av offentlighetsprincipen. I TF anges att en allmän handling som får lämnas ut ska på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den, som önskar ta del därav, så att handlingen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Handling får även skrivas av, avbildas eller tas i anspråk för ljudöverföring. Kan handling inte tillhandahållas utan att sådan del därav som inte får lämnas ut röjs, ska den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i avskrift eller kopia. Den som önskar ta del av en allmän handling har även rätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. Transportstyrelsen är dock inte skyldig att i större utsträckning än vad som följer av lag lämna ut en upptagning för automatiserad behandling i annan form än utskrift. Syftet med denna sistnämnda bestämmelse är att förhindra att utlämnade uppgifter behandlas automatiserat på ett sätt som kan medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. Bestämmelsen innebär dock inte något förbud för myndigheter att lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form. Ett utlämnande enligt offentlighetsprincipen kan dock begränsas av sekretess enligt OSL. Direktåtkomst till körkortsuppgifter kan medges av Transportstyrelsen om ändamålet med behandlingen har stöd av LVTR. Samma gäller för uppgifter om taxiförarlegitimationer och trafiktillstånd. AB har – i egenskap av med en myndighet jämställt organ - med stöd av 5 § andra punkten LVTR12 medgetts direktåtkomst till uppgifter om sina anställdas körkortsinnehav i 12 I 5 § punkten 2 anges att i fråga om personuppgifter ska vägtrafikregistret ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet där uppgifter om personer under 1 a), b) och d) utgör underlag för prövningar eller beslut. I 1 b) anges, såvitt här är av intresse, den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon enligt KKL. syfte att kontrollera att besiktningsteknikerna innehar körkort. De uppgifter som lämnas ut från körkortsregistreringen i detta fall är om en person har gällande körkortsbehörighet då frågan ställs och i så fall för vilka typer av fordon. Om personen inte har någon behörighet ges inget svar. 14.8Överväganden angående utlämnande av uppgifter om återkallade körkort m.m. Vår bedömning: Det finns inte tillräckliga skäl att införa en sekretessbrytande bestämmelse som ger försäkringsbolagen tillgång till uppgifter om grunden för att ett körkort har återkallats. Det finns inte tillräckliga skäl att införa bestämmelser som medger en automatisk elektronisk återrapportering av förändringar i eller återkallelser av förares behörigheter, taxi- förarlegitimationer eller trafiktillstånd till taxibeställnings- centraler eller bussföretag. Uppgifter får enligt vårt förslag behandlas i behörighetsdatabasen för att utgöra underlag för försäkringsgivning. Försäkringsbolagens syfte är att kunna differentiera en trafikförsäkringspremie i förhållande till ett trafikbeteende. Ändamålet med försäkrings- bolagens behandling av uppgifter om återkallelsegrund är således godtagbart i vägtrafikdatalagens mening. För att en uppgift ska få lämnas ut till försäkringsbolagen krävs att den inte omfattas av sekretess. En uppgift om grunden för en körkortsåterkallelse omfattas av absolut sekretess enligt 35 kap. 4 § OSL. För att uppgifterna ska kunna lämnas till försäkringsbolagen krävs därför att sekretessen kan brytas. I detta sammanhang är det främst två situationer som är av intresse, nämligen när de enskilde samtycker till att uppgiften lämnas ut eller om Transportstyrelsens uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Vi återkommer till situationen med ett samtycke nedan. Det finns inte någon sekretessbrytande uppgiftsskyldighet för Transportstyrelsen som ålägger Transportstyrelsen att lämna ut belastningsuppgifter till enskilda aktörer. Sekretessbestämmelsen som omfattar belastningsuppgifter i behörighetsdatabasen syftar till att skydda den enskildes personliga förhållanden. Bestämmelser om skyldighet att lämna ut belastningsuppgifter till annan myndighet används restriktivt av lagstiftaren. Det krävs mot denna bakgrund mycket starka skäl för att införa en lagstadgad skyldighet för Transportstyrelsen att lämna belastningsuppgifter till privat- rättsliga organ som försäkringsbolag. Syftet med behandlingen ska ställas mot det intrång i den personliga integriteten som det skulle innebära att lämna belastningsuppgifter till försäkringsbolagen. Enligt vår uppfattning skulle det innebära ett betydande intrång i den personliga integriteten att lämna sådana uppgifter till bolagen. Vid denna bedömning ska även vägas in att det inte finns någon tystnadsplikt som gäller för försäkringsbolagen om en belastningsuppgift skulle överlämnas dit. Skälen för en sådan uppgiftsskyldighet är enligt vår mening inte tillräckligt starka för att överväga det ingripande intrång i den personliga integriteten som det skulle medföra. Dessutom tillkommer att uppgifter om lagöverträdelser enligt 21 § PUL endast får behandlas av myndigheter. Det förbudet kan inte upphävas med den registrerades samtycke. Även om den registrerade samtycker till att sekretessbelagda uppgifter lämnas till försäkringsbolagen ska bestämmelsen i PUL tillämpas. Av 9 § personuppgiftsförordningen (1998:1191) framgår att Datainspektionen får meddela föreskrifter om undantag från förbudet i 21 § PUL. Av 1 § punkten d i Datainspektionens före- skrifter framgår att personuppgifter som avses i 21 § PUL får behandlas om behandlingen endast avser enstaka uppgift som är nödvändig för att rättsliga anspråk skall kunna fastställas, göras gällande eller försvaras i ett enskilt fall. Detta undantag kan vara aktuellt för försäkringsbolag. Datainspektionen har i ett samrådsyttrande13 till , som var personuppgiftsansvarig myndighet, när det gäller en fråga om försäkringsbolagen skulle kunna få del av en uppgift om ett körkort har återkallats samt uppgifter om hur länge körkortet är eller har varit återkallat (inte återkallelsegrunden) i syfte att få till en differentierad trafikförsäkringspremie bl.a. med hänvisning till förarens trafikbeteende, tagit ställning till om 13 Datainspektionens samrådsyttrande , diarienummer 1080-2008. försäkringsbolagens behandling kunde omfattas av undantaget i föreskrifterna. Datainspektionen gjorde bedömningen att det inte var fråga om behandling av enstaka uppgifter i enskilda fall avseende rättsliga anspråk utan ett insamlande på förhand av uppgifter från samtliga försäkringstagare i syfte att uppnå en differentierad trafikförsäkringspremie. Datainspektionen konstaterade i beslutet att föreskrifterna därför inte gav stöd för önskad personuppgiftsbehandling hos försäkringsbolagen. För att det ska bli fråga om en tillåten behandling enligt PUL krävs därför att Datainspektionen meddelar undantag från förbudet i 21 § PUL. Under förutsättning att sekretessen för uppgifterna är undanröjd, får försäkringsbolagen ansöka hos Datainspektionen om undantag för aktuell behandling. och önskar att beställningscentraler och företag ska kunna kontrollera de anställdas behörigheter och taxiförarlegitimationer samt trafiktillstånd. Enligt vår mening skulle det vara en stor fördel ur trafiksäkerhetssynpunkt om en arbetsgivare på ett enkelt sätt kan få uppdaterade uppgifter om förändringar i eller en återkallelse av en yrkeschaufförs behörighet eller taxiförarlegitimation samt en tillståndshavares trafiktillstånd. Frågan är emellertid om trafiksäkerhetsaspekten kan motivera en sådan tillgång till dessa uppgifter med hänsyn till skyddet för den personliga integriteten. Uppgifter om en person har en gällande behörighet för att föra ett fordon omfattas inte av sekretess. Inte heller en uppgift om att ett körkort är eller har återkallats omfattas av sekretess. Samma gäller för taxiförarlegitimationer och trafiktillstånd. Däremot omfattas återkallelsegrunden av absolut sekretess. Uppgift om återkallelsegrund begärs dock inte. Bestämmelser om sekretess innebär därför inte något hinder mot att lämna ut uppgifter enligt , Svenska Bussbranschens Riksförbunds och Åkeriföretags önskemål. För att en automatisk återrapportering av förändringar och återkallelser ska kunna ske krävs enligt vår uppfattning även att behörighetsdatabasen innehåller uppgifter om de beställnings- centraler eller företag som yrkeschaufförerna är knutna till eller Samma skulle gälla för tillståndsdatabasen, vilken skulle behöva innehålla uppgifter om till vilken beställningscentral som tillståndshavaren är knuten till. Det finns annars ingen möjlighet för Transportstyrelsen att automatiskt rapportera uppgifter om rätt person till rätt beställningscentral eller företag. Det innebär dock stora svårigheter att hålla sådana uppgifter uppdaterade.