sou · GZB374 · 2011-11-15 00:00:00 — Förmånen utges som av ett inkomstunderlag som fastställs med hänsyn tagen till tidigare inkomst. Om den försäkrade har försörjningsansvar för barn, lämnas ett barntillägg om per dag . Om det rör sig om en arbetsskada eller arbetssjukdom och om arbetsförmågan blivit nedsatt med minst hälften innan den försäkrade fyllt , lämnas arbeidsavklaringspeng efter särskilt förmånliga regler. Arbeidsavklaringspenger beviljas som huvudregel så länge det är nödvändigt för att personen ska kunna genomföra fortsatta aktiviteter i syfte att återgå i arbete, dock för maximalt . Förtidspension kan beviljas då arbetsförmågan är varaktigt nedsatt på grund av sjukdom, skada eller handikapp. För rätt till förmånen ska fem villkor vara uppfyllda: Huvudregeln om att den försäkrade omfattats av den norska socialförsäkringen (folketrygden) före arbetsoförmågan. Den försäkrade ska vara . Försörjningsförmågan ska vara nedsatt på grund av sjukdom, skada eller handikapp och det är sjukdomen/skadan/handikappet som är huvudorsaken till den nedsatta försörjningsförmågan. Den försäkrade har genomgått ändamålsenlig medicinsk behandling samt individuell och ändamålsriktig arbetslivsinriktade åtgärder i syfte att förbättra/återvinna försörjningsförmåga. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna Försörjningsförmågan är nedsatt med . Förtidspension beräknas på samma sätt som ålderspension och består av en grund- och en tilläggspension. Full grundpension motsvarar ett G, det vill säga 79 2011.10 För gifta och samboende är grundpensionen begränsad till av ett G 67 2011.11 För att full grundpension ska beviljas krävs att den försäkrade varit bosatt i , och därigenom försäkrad, under . Kortare bosättningstid ger lägre grundpension. För att tilläggspension ska utbetalas krävs att den försäkrade tjänat in pensionspoäng under . Storleken på tilläggspensionen är avgörs t.ex. av hur länge den försäkrade arbetat och tjänat in pensionspoäng samt hur hög inkomsten varit . Den som saknar eller har liten tilläggspension kan få ett särskilt tillägg vars storlek bestäms utifrån om den försäkrade är ensamstående samt utifrån om hon eller han har en make/maka som mottar tilläggspension. För den som har försörjningsansvar kan behovsprövat försörjningstillägg beviljas. Fullt sådant tillägg motsvarar av ett G, dvs. 6.5.1Försäkringens administration och finansiering I administreras sjukförsäkringen av den offentligrättsliga institutionen , . Den inkomstrelaterade delen av försäkringsskyddet vid varaktig arbetsoförmåga, invalidpension, administreras dock av privata försäkringsbolag och andra arbetspensionsanstalter samlade under det lagstadgade centralorganet Pensionsskyddscentralen, PSC. De ekonomiska förmånerna vid sjukdom finansieras genom avgifter från arbetsgivare och arbetstagare samt via skattemedel. 10Per : 79 = . 11Per : 67 = . 12Per : 39 = . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna 6.5.2Villkor för rätt till sjukpenning Sjukpenning (sjukdagpenning) utbetalas till försäkrad som på grund av sjukdom är oförmögen att utföra sitt vanliga arbete eller annat arbete som är nära jämförbart med det. Det är den som är permanent bosatt i som har rätt till sjukpenning. För rätt till sjukpenning krävs också att den försäkrade uppfyller ett arbetsvillkor som är formulerat så att den försäkrade som föregått arbetsoförmågan inte får ha varit utan arbete av någon orsak som beror på henne eller honom själv. Arbetsvillkoret kan dock i vissa fall anses uppfyllt även om den försäkrade inte arbetat, det handlar om situationer där den försäkrade varit sysselsatt på heltid med eget hushåll, studerat på heltid, varit arbetslös arbetssökande alternativt haft alterneringsledigt13. I de fall den försäkrade inte uppfyller arbetsvillkoret kan sjukpenning på grundnivå (minimidagsjukpenning) utges, dock först efter 55 dagars sammanhängande arbetsoförmåga. Undantag från denna regel får emellertid göras i de fall det vid sjukfallets början är uppenbart att arbetsoförmågan kommer att bestå under minst (maximitiden för sjukpenning). Då utges sjukpenning på grundnivån med start efter tio dagars sammanhängande arbetsoförmåga. Även den som inte är permanent bosatt i men som arbetar i landet har rätt till sjukpenning fr.o.m. att arbetet inleds, dock under förutsättning att arbetet ska fortgå . Anställda får ersättning fr.o.m. i en sjukskrivningsperiod. 13 Alterneringsledighet innebär att anställd som uppfyller vissa villkor, tillsammans med sin arbetsgivare kommer överens om ledighet under minst 90 och högst . Alterneringsersättning utbetalas från FPA som en andel av arbetslöshetsersättningen. Under anställds ledighet förbinder sig arbetsgivaren att anställa en arbetslös person. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna För anställda betalar arbetsgivare sjuklön under det som i den finska sjukförsäkringen kallas självrisktid och som utgörs av den dag arbetsoförmågan inträder samt de näst efter den. Sjuklönen motsvarar full lön. En förutsättning för att arbetsgivaren ska betala sjuklön är att anställningen har varat i minst en månad. Utöver arbetsgivarinträdet betalar merparten arbetsgivare lön enligt kollektivavtal under ytterligare i ett sjukfall. Arbetsgivare får i sin tur ersättning från FPA. Ersättningen motsvarar den dagpenning personen hade varit berättigad till. Arbetsgivaren står för mellanskillnaden. Om lönen skulle vara lägre än sjukpenningen betalar FPA mellanskillnaden till den försäkrade. 6.5.5Sjukpenningens längd och storlek Sjukpenning utges som längst t.o.m. utgången av den kalendermånad som infaller innan den månad då antalet sjukpenningdagar skulle uppgå till 300. Sjukpenningdagar utgörs av vardagar och samt dagar före helg. För övriga dagar utbetalas inte sjukpenning. Sjukpenningdagarna räknas inom en ramtid motsvarande . En försäkrad som får sjukpenning i maximalt antal dagar har enligt huvudregeln inte rätt till sjukpenning för samma sjukdom förrän hon eller han varit arbetsförmögen . Om den försäkrade insjuknar i en ny sjukdom, som saknar samband med den tidigare arbetsoförmågan, kan dock sjukpenning beviljas på nytt. kan emellertid sjukpenning beviljas på nytt för samma sjukdom efter att maximitiden uppnåtts, detta under förutsättning att den försäkrade varit åter i arbete under minst utan avbrott. I dessa fall kan sjukpenning utbetalas i en eller flera perioder för sammanlagt högst . Sjukpenningen fastställs utifrån den försäkrades senast taxerade årsinkomst. Något absolut inkomsttak finns inte, i stället ersätts inkomster över visst tak i mindre grad. Inkomster som motsvarar en nivå som omfattar låg- och medelinkomsttagare (inkomster upp till Sjukförsäkringen i de nordiska länderna ) ersätts till 70 procent.14 För inkomster över denna nivå ersätts upp till nästa tak (), och över detta tak ersätts av den överstigande delen av inkomsten. Grundnivån (minimisjukdagpenning) för försäkrade som inte haft inkomster eller som haft mycket låga inkomster motsvarar per vardag (2011).16 Försäkrade kan också begära en särskild prövning av vilken inkomst som ska ligga till grund för sjukpenningen och ska då kunna påvisa att inkomsten , uppräknad till årsinkomst, har överstigit den senast taxerade inkomsten med . Sjukpenningen är skattepliktig. 6.5.6Ersättning vid långvarig eller varaktig arbetsoförmåga Vid varaktig arbetsoförmåga finns möjlighet till förtidspension i form av invaliditetspension eller sjukpension. Invaliditetspension utgörs av en arbetsbaserad inkomstrelaterad pension som är kopplad till vad den försäkrade tjänat in som arbetspension från en arbetspensionsanstalt. Sjukpension från FPA utgörs av en bosättningsbaserad pension på grundnivå. Rätten till invalidpension från arbetspensionsanstalt regleras genom arbetspensionslagarna. Dessa ser olika ut och innebär olika definitioner av arbetsförmåga vilket påverkar rätten till invalidpension. För invalidpension enligt lagen om pension för arbetstagare krävs till exempel att den försäkrade till följd av sjukdom, handikapp eller kroppsskada blivit oförmögen att skaffa sig förvärvsinkomster genom sådant tillgängligt arbete som hon eller han skäligen kan förutsättas utföra. Statens, kommunernas och kyrkans arbetstagare kan däremot få invalidpension även om de på grund av sjukdom, handikapp eller kroppsskada endast är oförmögna att sköta sitt befintliga arbete. Innebörden av detta är att en yrkesbaserad definition av arbetsoförmåga tillämpas för alla försäkrade inom den 14Per : = 335 . 15Per : = 493 . 16Per : = . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna offentliga sektorn, men inom den privata sektorn enbart för försäkrade . Invalidpension bestäms utifrån den arbetspension som den försäkrade tjänat in och pensionen för återstående tid fram till pensionsålder. Sjukpension från FPA kan lämnas till arbetsoförmögen person mellan 16–. Med arbetsoförmögen avses den som till följd av sjukdom, handikapp eller skada är oförmögen att utföra sitt sedvanliga arbete eller något annat därmed jämförbart arbete som med beaktande av personens ålder, yrkesskicklighet och övriga omständigheter bör anses vara lämpligt för honom eller henne och trygga en skälig försörjning. För försäkrade som fyllt görs bedömningen av rätten till sjukpension på lättare grunder än för yngre försäkrade genom att arbetsoförmågans yrkesmässiga karaktär betonas vid bedömningen. Enligt finsk lagstiftning ska den som är permanent blind eller rörelsehindrad alltid beviljas sjukpension, liksom den som på grund av handikapp eller skada varaktigt befinner sig i ett tillstånd av hjälplöshet som gör att hon eller han inte kan klara sig utan annans hjälp. För rätt till sjukpension från FPA krävs vidare att den försäkrade bor eller har bott i samt uppfyller ett särskilt villkor för bosättningstid. Detta villkor bygger på att den försäkrade varit bosatt i landet efter att hon eller han fyllt . Full sjukpension utges som folkpension till fullt belopp vilket 2011 motsvarar för ensamstående och för gifta och sammanboende.17 Sjukpensionen reduceras i relation till den försäkrades övriga pensioner och ersättningar. Om dessa övriga pensioner och ersättningar uppgår till en fastställd övre inkomstgräns utges ingen sjukpension. motsvarade inkomstgränsen 1 för ensamstående och 1 för gifta och sammanboende.18 Sjukpension kan utges som en tidsbegränsad förmån, då som rehabiliteringsstöd under tid i vård eller rehabilitering. 17Per : = och = . 18Per : 1 212,21euro = och 1 = . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna säkrade under utges i regel inte sjukpension, i stället ges rätt till rehabiliteringspenning. 6.6.1Försäkringens administration och finansiering sjukförsäkringssystem förvaltas av Sjúkratryggingar Íslands. Den statliga Tryggingastofnun Ríksins administrerar förtidspensionerna (folkpension). Sjukförsäkringen finansieras genom skatter. Folkpensionssystemet finansieras genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och skatter (tryggingagjald). 6.6.2Villkor för rätt till sjukpenning Personer som är arbetsoförmögna på grund av sjukdom kan ha rätt till sjukpenning om rätten till sjuklön enligt kollektivavtal har löpt ut. Det finns ingen rätt till ersättning från sjukförsäkringen så länge arbetsgivaren betalar sjuklön. Det är läkare som självständigt fattar beslut om rätt till ersättning. Anställda får ersättning från och med i en sjukskrivningsperiod. Efter en månads oavbruten anställning har arbetsgivaren skyldighet att betala ut lön under minst en månad vid sjukdom. Efter det kan man enligt kollektivavtal ha rätt till fortsatt lön , beroende på avtal. Sjukförsäkringen i de nordiska länderna 6.6.5Sjukpenningens längd och storlek Ersättning från sjukförsäkringen betalas ut från och med den , under förutsättning att den anställde inte har arbetat på grund av sjukdom som varat åtminstone . 14-dagarsperioden inleds när arbetsoförmågan dokumenterats av läkare. Sjukpenning kan betalas under totalt under en 24- månaders period. Sjukpenningen är inte inkomstrelaterad, utan betalas som en lagstadgad dagpenning. Den som har hel arbetsoförmåga från en heltidsanställning har rätt till hel dagpenning, de som är deltidssjukskrivna, med , får halv ersättning. Den som är underhållsskyldig för barn erhåller ett tillägg. 6.6.6Ersättning vid långvarig eller varaktig arbetsoförmåga Den som har en permanent arbetsoförmåga på och fått det fastställt av en läkare utifrån en norm samt har en lön under en viss gräns har rätt till folkpension. Personer som har förlorat minst hälften av sin arbetsförmåga kan få invaliditetsersättning. För att beräkna folkpensionen ser man till nedsättningen av arbetsoförmågan, ålder på den sjuke då arbetsoförmågan diagnostiserades till , hur länge personen har bott på samt dennes inkomst. Det finns möjligheter till rehabiliteringsinsatser och rätt till rehabiliteringspenning i de fall det inte är möjligt att fastställa graden av permanent invaliditet. Funktionshindrade kan få arbete via privata företag som har avtal med den statliga . Sjukförsäkringen i de nordiska länderna De allmänna sjukförsäkringarnas konstruktion i de nordiska länderna ningen, NAV. på grund av sjuk- på grund av sjuk- dom, alternativt i i minst fyra v. att arbetet inleds, fortgå i minst fyra –21, men Arbetsdag 1–10 första mån, fast Sjukförsäkringen i de nordiska länderna 52 v inom ramtid 52 v inom ramtid 52 v inom ram- om 18 mån. tid om 24 mån. går 2011 till som och /h. i max 37 h. mellan 19–29 år grund av sjukdom, DKK/år för sam- med en lön under boende/gifta. en viss gräns har nativt i form av 7Konsekvensanalyser av kommitténs förslag Enligt kommitténs direktiv och kommittéförordningen (1998:1474) ska konsekvenser av de förslag som presenteras belysas med avseende på en rad olika aspekter. En övergripande bedömning är att konsekvenserna av kommitténs förslag är av ringa omfattning, eftersom de berör en mycket begränsad grupp på den svenska arbetsmarknaden. Kommittén försöker, trots bristande statistikunderlag, uppskatta hur många som påverkas av förslagen. Uppgifterna baseras på statistik avseende 2010. Antalet berörda personer ska dock ses som en övre gräns, eftersom det är kommitténs bedömning att de faktiska antalet blir lägre. I den mån kommitténs förslag har konsekvenser för olika samhällsgrupper eller samhällsorgan handlar det om jämställdhets- och sysselsättningsaspekter samt administrativa konsekvenser för arbetslöshetskassorna och . Ur övriga perspektiv bedömer kommittén att förslagen inte har någon effekt. 7.1Förslag som berör arbetslöshetsförsäkringen 7.1.1Möjlighet för person att bli medlem i en arbetslöshetskassa Kommitténs bedömning är att denna regelförändring berör ytterst få personer. Utifrån statistik från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) kan andelen nya beslut om arbetslöshetsersättning för personer uppskattas till av samtliga nya beslut.1 Antalet nya beslut där arbete i EU/EES har ingått i arbetsvillkoret för inkomstrelaterad ersättning uppgår till 1 IAF:s statistikdatabas, /statistik Konsekvensanalyser av kommitténs förslag cirka 1 650 stycken.2 Om 64-åringar som har arbetat i ett annat land tillåts bli medlemmar i en arbetslöshetskassa antar kommittén att deras andel av de nya besluten skulle motsvara den andel som 64-åringarna med arbete i utgör . Regelförändringen skulle under detta antagande innebära att cirka 35 personer skulle få rätt till inkomstrelaterad ersättning i stället för grundbelopp. Detta är dock obeaktat att en del av 64-åringarna som arbetar i andra länder kan ha kvarstått som medlemmar i en svensk arbetslöshetskassa. Det verkliga antalet som berörs av förslaget är därför sannolikt färre än 35 personer. Kommittén saknar dock underlag för att uppskatta det exakta antalet. Utgiftsökningen för arbetslöshetsförsäkringen i statsbudgeten bedöms som marginell. Förslaget påverkar endast personer som är . Eftersom kommittén har visat att gränsarbetarna i de äldre åldersgrupperna består av fler män än kvinnor, är en rimlig bedömning att det är fler män än kvinnor som direkt berörs av förslaget. 7.1.2Möjlighet till förlängd retroaktivitet vid inträde i en arbetslöshetskassa Förslaget om möjlighet till förlängd retroaktivitet vid inträde i en arbetslöshetskassa, för de som omfattas av förordning 883/2004, innebär att risken att ett kortare avbrott i den tolvmånadersperiod som utgör medlemsvillkoret minskar. Därmed kommer fler att kunna kvalificera sig för inkomstrelaterad ersättning i stället för att erhålla grundbelopp. Framför allt kommer förslaget att innebära en uppmjukning av reglerna för de som lämnar arbetslöshetsförsäkringen i ett annat land i slutet av en månad och som inte hinner ansöka om inträde i en arbetslöshetskassa i förrän månaden efter. En sökande har på sig att anmäla sig till en arbetslöshetskassa från det att personen begär utträde ur arbetslöshetskassan i ett annat land. Detta gäller givet att det sker under samma kalendermånad. Hur många som kommer att beröras av förslaget går inte att få fram ur befintlig statistik. Kommittén kan dock konstatera att antalet personer med grundbelopp är större bland registrerade EU/EES-ärenden än bland övriga ärenden. beviljades arbetslöshetsersättning i cirka 2 500 ärenden där arbete i annat 2 IAF:s årsredovisning 2010. Konsekvensanalyser av kommitténs förslag EU/EES-land eller ingick i arbetsvillkoret. Av dessa fick cirka 850 grundbelopp och cirka 1 650 inkomstrelaterad ersättning. uppgick samtliga beviljade ärenden till cirka 125 000 stycken varav cirka 19 550 avsåg grundbelopp och 105 450 avsåg inkomstrelaterad ersättning.3 Andelen med grundbelopp bland EU/EES- ärenden var således högre än bland samtliga nya ersättningsärenden, jämfört . Om överrepresentationen enbart består av personer som skulle kunna dra nytta av den regelförändring som kommittén föreslår handlar det om cirka 450 personer år. Den utgiftsökning för arbetslöshetsförsäkringen som uppkommer i statsbudgeten med anledning av detta får anses vara marginell med tanke på att antalet nya ersättningsärenden avseende inkomstrelaterad ersättning som beslutades i uppgick till 105 000 stycken. Sannolikt har dock överrepresentationen fler förklaringar. Exempelvis är många av gränsarbetarna unga. Ungdomar är generellt sett överrepresenterade bland de som får grundbelopp, antingen för att de inte hunnit vara medlemmar för att kvalificera sig för inkomstrelaterad ersättning eller för att de inte är medlemmar i en arbetslöshetskassa i samma utsträckning som äldre. De föreslagna reglerna innebär dessutom inte att alla med avbrott i får rätt till inkomstrelaterad ersättning, utan endast de med ett kortare avbrott. Regeländringen kommer dessutom framför allt att ha betydelse för gränsarbetare eftersom personer som flyttar mellan nordiska länder redan omfattas av Nordiska konventionens s.k. femårsregel (se avsnitt 3.5.2) och därmed har på sig att bli medlemmar. Kommittén saknar underlag för att fastställa det exakta antalet men bedömning är att det i praktiken handlar om färre än 450 personer. Kommitténs bedömning är att förslaget företrädesvis berör yngre människor, eftersom det är vanligare med gränsarbete bland yngre än bland äldre arbetskraft. Könsfördelningen hos gränsarbetare är förhållandevis jämn i de yngre åldersgrupperna, varför kommittén bedömer att ungefär lika många kvinnor som män berörs av förslaget. 3 IAF:s årsredovisning 2010. Uppgifterna avser förstagångsbeslut. Konsekvensanalyser av kommitténs förslag 7.1.3Förtydligande av regelverket för personer som återinträder i vissa arbetsmarknadspolitiska program Kommittén föreslår att befintligt regelverk görs tydligare så att det framgår att bibehållet medlemskap är en förutsättning för att få aktivitetsstöd på samma nivå som om det arbetsmarknadspolitiska programmet inte hade lämnats. Ett tydligare regelverk innebär att antalet personer som går miste om en inkomstrelaterad ersättning, som de skulle haft rätt till under förutsättning att de inte gått ur arbetslöshetskassan, kan antas minska. Kommittén saknar dock statistikunderlag för att närmare bedöma hur många personer detta kan beröra. Sannolikt handlar det dock om ytterst få. Eftersom förslaget endast innebär ett tydliggörande av befintligt regelverk och således är kostnader som staten skulle ha, görs ingen närmare kostnads- eller konsekvensbedömning av förslaget. 7.1.4Generella effekter av förslagen som berör arbetslöshetsförsäkringen Förslagen som rör arbetslöshetsförsäkringen innebär att ersättningen ökar för berörda individer. I den mån dessa individer har beviljats bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd kommer dessa ersättningar att minska. För att den ökade arbetslöshetsersättningen ska innebära någon förändring på individens disponibla inkomst krävs dock att inkomstökningen är så pass stor att rätten till ekonomiskt bistånd eller bostadsbidrag upphör. I annat fall blir det ekonomiska utfallet för individen oförändrat. För stat och kommun innebär dock att något fler får arbetslöshetsersättning, vid sidan av ovan nämnda marginella effekter för statsbudgeten, en liten minskning av utgifterna för bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd som skatteintäkterna ökar, om än i begränsad omfattning. Då förslagen berör en mycket begränsad grupp får detta anses vara försumbara effekter på den aggregerade sysselsättningen. Det faktum att förslagen tydliggör regelverket skulle i ett längre perspektiv kunna bidra till en större trygghet för såväl yngre som äldre arbetskraft och därmed stimulera människor till att i större utsträckning än söka arbete i andra länder. För arbetslöshetskassorna torde kommitténs förslag ha marginella effekter. Eftersom de aktuella ärendena måste hanteras av Konsekvensanalyser av kommitténs förslag arbetslöshetskassorna, i och med att grundbelopp betalas ut, innebär förslaget inte att några nya ärenden tillförs arbetslöshetskassorna. Det faktum att inkomstrelaterad ersättning ska betalas ut i stället för grundbelopp kan dock å ena sidan innebära ett merarbete för arbetslöshetskassorna i och med att dagpenning då måste fastställas. Även möjligheten till retroaktivt inträde kan medföra ökad administration för arbetslöshetskassorna eftersom det måste klargöras om den sökande ska använda sig av den möjligheten. Den ökade administrativa hanteringen borde dock kunna begränsas med exempelvis nya administrativa rutiner. Förslagen kan å andra sidan också leda till minskad administration eftersom förslagen syftar till att tydliggöra regelverket och att det därmed ska bli enklare att administrera ärendena. Sammantaget torde de administrativa effekterna av förslagen vara av begränsad art. 7.2Förslag som rör sjukförsäkringen Det enda förslaget som rör sjukförsäkringen berör utvidgat försäkringsskydd vid arbetslivsinriktad rehabilitering. Förslaget har inga direkta konsekvenser på den enskilda individens ekonomiska situation. En statlig garanti för eventuella skador som uppkommer vid arbetslivsinriktad rehabilitering som utvidgas till att även omfatta personer med ersättning från ett annat nordiskt lands socialförsäkring kan dock förväntas medföra vissa kostnadsökningar för staten. Kommittén konstaterar att kostnaderna för det åtagande som staten har är av begränsad art.4 beviljades ersättning i 25 fall till en sammanlagd kostnad på . har ersättning beviljats i 14 fall till en kostnad . Då antalet potentiella skadeärenden i det åtagande som staten har i stor utsträckning får anses överskrida det nya antalet ärenden som kan tänkas uppkomma till följd av de utvidgade reglerna, menar kommittén att kostnaden för de förslag som läggs vida underskrider de kostnader som staten har . Utan att exakt kunna siffersätta kostnaderna för förslaget kan kommittén dock konstatera att det handlar om ett ökat statligt åtagande i en mycket begränsad omfattning. Kommitténs bedömning är därför att kostnadsökningen, som i statsbudgeten belastar anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., endast ger en försumbar påverkan på utgifterna. 4 Kommittén har inhämtat uppgifterna från . Konsekvensanalyser av kommitténs förslag