sou · GZB310 · 2011-02-02 00:00:00 — Enligt förarbetena till personuppgiftslagen ska den enskilde i praktiken ha ett fritt val att avgöra om hans eller hennes uppgifter ska få behandlas (SOU 1997:39 s. 342). När det, såsom mellan en arbetsgivare och dennes arbetstagare, finns ett beroende- eller sub- ordinationsförhållande har Datainspektionen ansett att beviset på att ett samtycke är frivilligt är att det kan tas tillbaka utan att det inne- bär några nackdelar för den berörde (Datainspektionens informa- tionsskrift om personuppgifter i arbetslivet s. 15). När det gäller sam- tycke till behandling av biometriska personuppgifter, såsom finger- avtryck, för identifiering har Datainspektionen ansett att det för fri- villighet krävs att den enskilde erbjuds ett alternativ till behandling av sådana personuppgifter. Frågan om samtycke till behandling av personuppgifter inom idrottens antidopningsverksamhet har inte prövats av Datainspek- tionen eller domstol. Det kan mot bakgrund av det redovisade inte anses klarlagt att ett frivilligt samtycke är möjligt inom denna verk- samhet. Utredningen anser därför att man i fråga om NADO:ns verksamhet av försiktighetsskäl tills vidare bör utgå från att sam- tycke inte kan användas som rättslig grund för behandlingen av per- sonuppgifter. Dessutom är enskildas behandling av personuppgifter om lagöverträdelser inte tillåten ens med stöd av ett giltigt samtycke. Så lite lagstiftning som möjligt Som nämnts finns det vissa oklarheter om det internationella regel- verket som är föremål för en internationell diskussion. Dessa oklarheter kan av naturliga skäl inte av på nationell nivå utan en lösning förutsätter internationellt samarbete. Med hän- syn till den stora betydelse ett internationellt dopningsfritt idrotts- tävlande har får det förutsättas att även de kvarstående oklarheterna reds ut . I det läget anser utredningen att det är bäst att nu inte införa mer lagstiftning i om behandlingen av person- uppgifter för antidopningsverksamhet inom idrottsrörelsen än vad som är absolut nödvändigt. Om det föranleds av den internationella diskussionen eller ändringar i det internationella regelverket, får den svenska författningsregleringen justeras. Sanktionsförfarandet klarar sig utan ny lagstiftning Som nämnts är avsikten att idrottsrörelsen ska som själv sköta sanktionsförfarandet. Det är utredningens bedömning att denna ärendehandläggning kan ske på ett sådant sätt att undantaget för behandling av personuppgifter i ostrukturerat material (5 a § person- uppgiftslagen) är tillämpligt och behandlingen inte innebär en kränk- ning av den registrerades personliga integritet. Därmed omfattas inte behandlingen av restriktionerna i personuppgiftslagen i fråga om käns- liga personuppgifter, personuppgifter om lagöverträdelser, person- nummer eller överföring av personuppgifter till tredje land. Publiceringen på Internet av de straffade kan ske med grundlags- skydd, vilket medför att personuppgiftslagen inte hindrar publice- ringen (jämför 7 § första stycket personuppgiftslagen). Om inte annat kan sådant grundlagsskydd fås genom att skaffa ett sådant utgivnings- bevis som avses i 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Bedömning: Det är nödvändigt eller i vart fall lämpligt att genom förordning göra undantag från förbuden i personuppgiftslagen (1998:204) mot behandling av känsliga personuppgifter och upp- gifter om lagöverträdelser samt mot överföring av personuppgifter till tredje land. Förslag: Trots dessa förbud får personuppgifter behandlas när det är nödvändigt för att den som enligt avtal med ska enligt avtalet kunna utföra sina arbetsuppgifter enligt Idrottens antidopingreglemente med tillhörande föreskrifter. Behandlingen får dock bara avse uppgifter om den som genom medlemskap i idrottsförening eller avtal med sådan förening eller idrottsförbund åtagit sig att följa Idrottens antidopingreglemente. I enlighet med vad som sagts inledningsvis får behandlingen av per- sonuppgifter för antidopningsverksamheten inom idrottsrörelsen enligt det internationellt grundade regelverket anses ske för ett vik- tigt allmänt intresse. Skälen till att bekämpa användandet av förbjudna substanser och metoder anges i Världsantidopningsprogrammet vara att skydda idrottsutövarens grundläggande rätt att delta i en dop- ningsfri idrott och på så sätt främja en god hälsa, rättvisa och jäm- likhet. Samma motiv finns för RF:s antidopningsverksamhet. Målet med idrottsrörelsens antidopningsarbete är att tillförsäkra alla idrotts- utövare deras självklara rätt att delta och tävla i en idrott fri från dopning. Det finns också ett intresse av att idrotten är fri från dop- ning, eftersom idrottsutövare, främst elitidrottsutövare, tjänar som förebilder för unga. När NADO:n på grund av avtal med utför antidopningsverksamheten enligt Idrottens antidopingreglemente med tillhörande föreskrifter får den alltså anses utföra en arbets- uppgift som är av allmänt intresse. Behandlingen av personupp- gifter är nödvändig för att arbetsuppgiften ska kunna fullgöras. NADO:ns behandling av personuppgifter kan därmed stödjas på 10 § d personuppgiftslagen. Även en idrottsförenings utlämnande till NADO:n av en uppgift om att någon är medlem i föreningen kan stödjas på den bestämmelsen, eftersom utlämnandet är nödvändigt för att NADO:n ska kunna fullgöra en arbetsuppgift av allmänt intresse. Utlämnandet för det ändamålet kan inte anses oförenligt med det ändamål för vilket föreningen för sitt medlemsregister (jämför 9 § första stycket d personuppgiftslagen). För NADO:ns behandling av känsliga personuppgifter finns det – bortsett från ett frivilligt samtycke om ett sådant kan lämnas – inte någon särskild rättslig grund enligt 15–19 §§ personuppgiftslagen, eller enligt annan lagstiftning, som kan användas. En uppgift om att någon är en tävlande medlem i en handikappidrottsförening, där en förutsättning för tävlandet är att man har en funktionsnedsättning, torde utgöra en känslig personuppgift som rör hälsa. För handi- kappidrottsföreningens utlämnande till NADO:n för dopnings- kontrolländamål av en uppgift om att någon är medlem finns det – bortsett från ett frivilligt samtycke om ett sådant kan lämnas – inte någon särskild rättslig grund enligt 15–19 §§ personuppgiftslagen som kan användas generellt. För dessa fall bör det införas ett undan- tag från förbudet i 13 § personuppgiftslagen att behandla känsliga personuppgifter. Regeringen har genom 20 § personuppgiftslagen bemyndigats att meddela föreskrifter om sådana undantag, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Som redan kon- staterats behövs undantaget för ett sådant intresse. Enligt dataskydds- direktivet krävs det för ett undantag lämpliga skyddsåtgärder (artikel 8.4). De detaljerade bestämmelser som finns om antidop- ningsverksamheten och behandlingen av personuppgifter i Idrottens antidopingreglemente med tillhörande föreskrifter får anses utgöra sådana åtgärder. Undantaget bör därför begränsas till den situationen att behandlingen är nödvändig för att kunna utföra arbetsuppgifter enligt reglementet med tillhörande föreskrifter. Behandlingen behöver vidare bara omfatta uppgifter om personer som genom medlem- skap i idrottsförening eller avtal med sådan förening eller idrotts- förbund åtagit sig att följa Idrottens antidopingreglemente. NADO:n kommer inte att vara någon myndighet och omfattas därmed av förbudet i 21 § personuppgiftslagen mot att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott. De undan- tag från förbudet som redan har beslutats kan inte användas för NADO:ns behandling av personuppgifter. Det bör alltså införas ett nytt undantag. Regeringen har genom 21 § tredje stycket person- uppgiftslagen bemyndigats att meddela föreskrifter om sådana undantag. Enligt dataskyddsdirektivet krävs det för ett undantag lämpliga och specifika skyddsåtgärder. På motsvarande sätt som i fråga om känsliga personuppgifter bör undantaget därför begränsas till den situationen att behandlingen är nödvändig för att kunna utföra arbetsuppgifter enligt Idrottens antidopingreglemente med tillhörande föreskrifter och till uppgifter om personer som genom medlemskap i idrottsförening eller avtal med sådan förening eller idrottsförbund åtagit sig att följa reglementet. Med hänsyn till vikten av en säker identifiering när det handlar om dopningskontroller får det anses klart motiverat att NADO:n be- handlar personnummer och samordningsnummer. Behandlingen av sådana nummer är därmed tillåten enligt 22 § personuppgiftslagen. Överföringen av personuppgifter till I personuppgiftslagen har inte tagits med det undantag från för- budet mot överföring av personuppgifter till tredje land som finns i dataskyddsdirektivet för det fall att överföringen är nödvändig eller bindande enligt författning av skäl som rör viktiga allmänna intressen (se SOU 1997:39 s. 415). ansåg att avsikten verkade vara att medlemsstaterna ska kunna i sin lagstift- ning ta in ytterligare undantag när det är nödvändigt med hänsyn till viktiga allmänna intressen. Genom 35 § andra och tredje styckena personuppgiftslagen har regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer bemyndigats att meddela föreskrifter och beslut i enskilda fall om undantag, om det behövs med hänsyn till ett vik- tigt allmänt intresse. Regeringen har dock inte till Datainspektionen eller annan myndighet delegerat den möjligheten att medge undantag. Artikel 29-gruppen har om användningen av det undantaget för överföringen till databasen i sagt följande (WP 162 s. 14 f.): Det vore mycket svårt att tillämpa undantaget i artikel 26.1 d för överföring av uppgifter av skäl som rör viktiga allmänna intressen. Det skulle inte vara tillräckligt att bara hänvisa till allmänna intressen; det måste röra sig om viktiga allmänna intressen. Dessa viktiga allmänna intressen bör identifieras som sådana i den nationella lagstiftning som gäller registeransvariga som är etablerade i EU. Artikel 29-gruppen verkar alltså förorda särskild nationell lagstift- ning om undantaget. Avsikten från sida är att samtliga uppgifter ska över- föras till på elektronisk väg för att behandlas där och för att bli tillgängliga för andra antidopningsorganisationer som har behov av personuppgifter för sin antidopningsverksamhet och som har rätt att få tillgång till sådana personuppgifter enligt Världsantidopnings- koden. Överföring till är ett krav enligt den reviderade Världsantidopningskoden. I linje med vad som sagts tidigare får det anses att det är ett viktigt allmänt intresse för som nation att internationella regler mot dopning inom idrotten kan följas, att svenskar kan delta i internationella idrottstävlingar och att svenska idrottsutövare inte ska kunna undgå eller försvåra dopningskontroller genom att fly utomlands. För att uppnå detta är det nödvändigt att i enlighet med kraven i den reviderade Världsantidopningskoden föra över person- uppgifterna till databasen i . Det finns enligt utredningens bedömning möjlighet att genom förordning meddela ett undantag med hänvisning till viktiga all- männa intressen, och utredningen lämnar ett sådant författnings- förslag. Det är emellertid möjligt att det kan visa sig att behandlingen av personuppgifterna i databasen i redan omfattas av det undan- tag i fråga om som kommissionen har beslutat om och som genomförts i genom 13 § personuppgiftsförordningen och bilaga 1 till den förordningen. I sådant fall behövs inte den författ- ningsreglering som utredningen föreslår. Övriga bestämmelser i personuppgiftslagen Det är utredningens uppfattning att övriga bestämmelser i person- uppgiftslagen kan följas vid NADO:ns behandling av personuppgifter. Det bör alltså införas en förordning med föreskrifter om undantag från förbuden i personuppgiftslagen mot behandling av känsliga personuppgifter (13 §) och uppgifter om lagöverträdelser (21 §) samt mot överföring av personuppgifter till tredje land (33 §). ningen kan lämpligen kallas för förordningen om behandling av personuppgifter enligt Idrottens antidopingreglemente och träda i kraft när NADO:n har bildats och träffat avtal med . Förordningen behöver innehålla en bestämmelse om att det trots förbuden i 13, 21 och 33 §§ personuppgiftslagen är tillåtet att behandla personuppgifter avseende den som genom medlemskap i idrottsförening eller avtal med sådan förening eller idrottsförbund åtagit sig att följa Idrottens antidopingreglemente när det är nöd- vändigt för att den som enligt avtal med ska enligt avtalet kunna utföra sina arbetsuppgifter enligt reglementet med tillhörande föreskrifter. Reglementet och de tillhörande föreskrif- terna behöver revideras när NADO:n tar över dopningskontrolleran- det. Det får förutsättas att regeringen fortlöpande följer de ändringar som kan göras i dessa regler och bedömer om de även efter en ändring kan tillåtas utgöra grund för undantagen enligt förordningen. Även beträffande medlemmar i idrottsorganisationer som står utanför men som har åtagit sig att följa Världsantidop- ningskoden torde det behövas motsvarande undantag från person- uppgiftslagen för en effektiv behandling av personuppgifter i samband med dopningskontroller. Utredningens förslag till undantag beträf- fande uppgifter om den som åtagit sig att följa Idrottens antidoping- reglemente grundar sig på en bedömning av just detta nationella regelverk med detaljerade föreskrifter. Idrottsorganisationer som står utanför har, såvitt utredningen känner till, ännu inte antagit några motsvarande nationella regler som skulle kunna användas för en bedömning av om undantag från personuppgifts- lagen bör medges. Därför har utredningen ansett att det inte i dags- läget är möjligt att göra ett vidare undantag än det som föreslagits. När det väl utarbetats nationella regler för de utanförstående idrotts- organisationerna som motsvarar Idrottens antidopingreglemente, bör det övervägas om den av utredningen föreslagna förordningen bör kompletteras. En alternativ möjlighet som täcks redan av den av utredningen föreslagna förordningen är att en utanförstående idrottsorganisa- tion – efter överenskommelse med – ansluter sig till Idrottens antidopingreglemente och ser till att medlemmarna genom stadgar eller avtal åtar sig att följa reglementet. 10.7NADO:ns behandling av personuppgifter om personer vid gym- och träningsanläggningar Av avsnitt 9.8 redogörs för vilka avtalsföreskrifter som förutsätts finnas i fråga om NADO:ns kontroller av besökare vid gym- och träningsanläggningar. Föreskrifterna i avtalet mellan de som före- träder gym- och träningsanläggningar (gymägarna) och de personer som gymägaren har ett avtal om tillträde till anläggningen med (besökare) innebär att varje besökare lämnar ett otvetydigt och uttryckligt samtycke till den behandling av personuppgifter som avses förekomma. I detta fall får samtycket anses frivilligt på det sätt som krävs enligt personuppgiftslagen. Det torde nämligen alltid finnas träningsmöjligheter utanför de anläggningar som kräver samtycke för tillträde. Den enskilde kan alltså fritt välja mellan att träna vid en anläggning som kräver samtycke för tillträde och att träna någon annanstans. Enskilda får enligt personuppgiftslagen inte behandla person- uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott enbart med stöd av ett samtycke. NADO:n behöver emellertid inte behandla några sådana personuppgifter, dvs. i praktiken själva resultatet av en dop- ningskontroll, på ett sätt som omfattas av personuppgiftslagen. Det räcker att NADO:n i en databas registrerar att någon inte på begäran av NADO:n har styrkt frihet från olagligt bruk av dopningsmedel. En sådan uppgift kan inte anses avse en lagöverträdelse som inne- fattar brott, eftersom uppgiften kan grunda sig på annat än en brotts- lig handling, t.ex. att personen vägrat en dopningskontroll. Ett sätt att ordna hanteringen av analysresultaten så att person- uppgiftslagen inte är tillämplig och så att syftet med hanteringen – att av folkhälsoskäl från gym- och träningsanläggningar utestänga besökare som inte på begäran av NADO:n har styrkt frihet från olagligt bruk av dopningsmedel – kan uppnås som kan vara enligt följande. NADO:n utför en kontroll vid en gym- och träningsan- läggning och antecknar identiteten och adressen för den besökare som lämnat ett prov jämte ett unikt löpnummer för provet. Enbart provet märkt med löpnumret sänds sedan till ett laboratorium för analys. NADO:n behåller alltså uppgifter om namn och adress på den som provet tagits från jämte provets löpnummer. lämnar laboratoriet till NADO:n analysresultatet märkt med provets löpnummer i ett förseglat kuvert som också märks på utsidan med provets löpnummer. Med hjälp av löpnumret postar NADO:n det förseglade kuvertet till den som provet togs från, jämte anvisningar om vad den enskilde enligt sitt avtal med gymägaren har att göra om han eller hon vill få fortsatt tillträde till gym- och träningsanlägg- ningar. Den enskilde postar analysresultatet till NADO:n jämte eventuell medicinsk utredning som styrker behovet av att använda sådana substanser som analysresultatet utvisar. I avtalet mellan varje besökare och gymägaren regleras inom vilken tid från prov- tagningstillfället besökaren ska styrka frihet från olagligt bruk av dopningsmedel. NADO:n bedömer om frihet från olagligt bruk av dopningsmedel har styrkts genom inkomna handlingar. NADO:n registrerar inte på dator analysresultatet eller den medicinska utred- ningen. Om friheten från olagligt bruk av dopningsmedel har styrkts, raderar NADO:n genast uppgifterna om identiteten på den kon- trollerade. Har friheten från olagligt bruk av dopningsmedel inte styrkts genom inkomna handlingar eller kommer det inte in några handlingar inom avtalad tid, antecknar NADO:n att besökaren inte på begäran av NADO:n har styrkt frihet från olagligt bruk av dop- ningsmedel och underrättar ägaren av den anläggning där provet togs. Man kan också tänka sig andra sätt att ordna hanteringen på så att någon av personuppgiftslagen omfattad behandling av person- uppgifter om lagöverträdelser inte sker, men där laboratoriet redo- visar analysresultaten öppet för NADO:n. Vilken hantering som slutligen väljs bör vara upp till NADO:n att avgöra. För utredningens del är det tillräckligt att kunna konstatera att det finns möjligheter att ordna hanteringen så att förbudet mot att behandla personuppgifter om lagöverträdelser i personuppgiftslagen inte innebär något hinder. Avsikten är att gymägare som NADO:n har avtal med ska kunna lämna NADO:n uppgift om personnummer på personer som gym- ägaren har eller avser att träffa avtal om tillträde till anläggningen med och få besked om det beträffande någon sådan person finns hos NADO:n en anteckning om att personen inte på begäran av NADO:n har styrkt frihet från olagligt bruk av dopningsmedel. Det förutsätts därvid att gymägaren inhämtar samtycke till detta även från den som ännu inte träffat avtal med gymägaren. Den behandling av personuppgifter som behöver ske hos NADO:n i fråga om besökare på gym- och träningsanläggningar kan alltså ske med stöd av samtycke. I de fall då behandling av person- uppgifter bara är tillåten när den registrerade har lämnat sitt sam- tycke har den registrerade rätt att när som helst återkalla ett lämnat samtycke (12 § personuppgiftslagen). Ytterligare personuppgifter om den registrerade får därefter inte behandlas. Behandlingen av redan insamlade uppgifter får dock trots återkallelsen fortsätta i enlighet med det ursprungligen lämnade samtycket (prop. 1997/98:44 s. 123). En anteckning om att personen inte på begäran av NADO:n har styrkt frihet från olagligt bruk av dopningsmedel kan alltså stå kvar trots att samtycket återkallas. Utredningen har utgått från att det är respektive gymägare som inhämtar samtycke från besökarna och är personuppgiftsansvarig även för den behandling av personuppgifter som NADO:n utför avseende besökarna på gymägarens anläggningar. NADO:n behandlar därmed personuppgifter för gymägarnas räkning såsom ett personuppgifts- biträde till dessa. I de skriftliga avtalen mellan NADO:n och gym- ägarna får det tas in det som krävs enligt 30 § andra stycket person- uppgiftslagen och övriga anvisningar från gymägaren om ändamålen med och medlen för behandlingen. Utredningens slutsats är att det inte krävs någon lagstiftning för den behandling av personuppgifter som behöver utföras hos NADO:n avseende besökare på gym- och idrottsanläggningar. Om NADO:n skulle biträda med dopningskontroller på den som ansökt om anställning med placering på en gym- och träningsan- läggning eller som redan arbetar där, kan den hantering av person- uppgifter som kan krävas i dessa förmodligen ganska få fall ske manuellt på papper på ett sådant sätt att personuppgiftslagen inte blir tillämplig. Avsikten är att NADO:n inte ska anteckna något om styrkt frihet från olagligt bruk av dopningsmedel beträffande anställda och arbetssökande. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att det är nödvändigt eller i vart fall lämpligt att genom förordning göra undantag från för- buden i personuppgiftslagen (1998:204) mot behandling av känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser samt mot över- föring av personuppgifter till tredje land. Utredningen föreslår därför att trots dessa förbud får person- uppgifter behandlas när det är nödvändigt för att den som enligt avtal med ska enligt avtalet kunna utföra sina arbetsuppgifter enligt Idrottens antidopingreglemente med till- hörande föreskrifter. Behandlingen får dock bara avse uppgifter om den som genom medlemskap i idrottsförening eller avtal med sådan förening eller idrottsförbund åtagit sig att följa Idrottens anti- dopingreglemente. 11Antidopningsorganisationen i samverkan med polis och tull Av artikel 22.2 i Världsantidopningskoden framgår att varje stat ska uppmuntra sina myndigheter och organisationer att med sin natio- nella antidopningsorganisation dela information som kan vara till nytta i kampen mot dopning. Det krävs dock att informations- överföringen inte strider mot lag. Även om stater ur konstitutionell synpunkt är förhindrade att underteckna koden har de genom att ratificera Unescokonven- tionen mot dopning inom idrotten accepterat koden. I artikel 5 i Unescokonventionen stadgas en skyldighet för anslutna stater att genom t.ex. lagstiftning, administrativa åtgärder, och policy bekämpa bruket av dopningsmedel. På internationell nivå har (, ) tecknat samarbetsavtal med (). Syftet med avtalet är att underlätta utbyte av information och kunskap på antidopningsområdet. Enligt direktiven ska utredaren analysera förutsättningarna för samverkan och informationsutbyte mellan den nationella antidop- ningsorganisationen, och polisen samt lämna förslag på lagstiftning eller insatser som behövs för ett effektivt och rätts- säkert antidopningsarbete. i samverkan med polis och tull För att bedöma förutsättningarna för samverkan och utbyte av infor- mation mellan berörda aktörer kan det vara av intresse att granska de regelsystem som gäller inom idrotten och i samhället i övrigt. För idrotten gäller som tidigare nämnts Riksidrottsförbunds (, RF) stadgar samt Idrottens Antidoping- reglemente. hänvisar beträffande dopningsfrågorna i allt som är väsentligt i detta sammanhang till Idrottens antidopingreglemente, som är upprättat i enlighet med Världsantidopningskoden. Den enda regleringen som finns i är en bestämmelse om sekre- tess. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess inom RF:s anti- dopningsverksamhet för uppgift som avser planering av kontroller och genomförda kontroller samt dopningsärenden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att verksamheten eller den person uppgiften gäller lider men (stark sekretess). För andra uppgifter inom antidopningsverksamheten gäller sekre- tess om det kan antas att verksamheten eller den uppgiften rör lider men om uppgiften röjs. Vad som sagts utgör inte hinder för att lämna information till berört special- idrottsförbund och internationellt specialidrottsförbund samt .