sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Enligt det tidigare nämnda betänkandet SOU 2005:66 visar forskning att pojkar i förskola, skola och fritidsverksamhet får och tar mer av pedagogernas uppmärksamhet än flickorna. Det är poj- karna som pratar mest. Flickorna tilldelas och accepterar uppgifter som ordningsskapare i både förskola och skola. Bilden är emellertid inte entydig. Det finns stora variationer. En del pojkar är prat- samma men många pojkar säger ingenting alls. Det finns även klas- ser där flickor intar de dominerande positionerna. Flickor känner sig mer utsatta än pojkar för i stort sett alla for- mer av kränkningar i och gymnasieskolan. Elever i känner sig något mer utsatta än elever i gymnasie- skolan. Några direkta skillnader mellan flickors och pojkars känsla av utsatthet framkommer inte, förutom när det gäller mobbning. I undersökning av olika former av kränkande behandling framstår pojkar som mer aktiva än flickor när det gäller att behandla andra illa. Villkor för tillträde till arbetsmarknad och arbetsliv Den nämnda utredningen har visat på att villkoren för tillträde till arbetsmarknaden och villkoren på arbetsmarknaden fortfarande präglas av stora könsskillnader. Trots att kvinnorna utgör en majoritet av studenterna på universitet och högskolor har detta inte lett till större trygghet på arbetsmarknaden. Enligt en rapport från () har den mest könssegregerade arbetsmarknaden i (SOU 2004:43). Vissa forskare menar emellertid att könssegrege- ringen på arbetsmarknaden följer ett mönster som är relativt lika i alla industrialiserade länder. Behovet av en jämställdhetsdelegation I regeringens skolpolitik är värdegrundsuppdraget av central bety- delse och reformarbetet utgår från målet att alla elever ska ges möj- lighet att tillägna sig de kunskaper och utveckla de färdigheter som behövs för att klara framtida studier och yrkesliv. För att uppnå detta mål krävs att skolan tar hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Ett aktivt jämställdhetsarbete krävs då och det ska ses som ett led i regeringens arbete med att främja skolans värdegrund, så som den uttrycks i läroplanerna. En av utgångspunkterna blir att identifiera och bryta traditionella könsmönster och könsroller eftersom de påverkar pojkars och flickors förhållningssätt, skol- situation och attityder till olika ämnen, studier och yrken. Redogörelsen för bl.a. könsskillnaderna i skolarbete och skol- miljö och villkoren för tillträde till arbetsmarknad och arbetsliv tyder på att detta mål är långt ifrån uppnått. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att kartlägga jäm- ställdheten i skolan och att ta fram kunskapsöversikter som belyser betydelsen av kön i skolan och hur detta bl.a. påverkar prestationer och studieresultat. En sådan kartläggning och sådana kunskaps- översikter kan ge en viktig bakgrund till forskningsbaserade meto- der för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Slutligen ska en jämställdhetsdelegation och ett aktivt jämställd- hetsarbete ses som ett led i regeringens arbete med att främja sko- lans värdegrund, så som den uttrycks i läroplanerna. En delegation ska tillsättas med uppgift att utifrån skolans värde- grundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående sko- lor, samt sameskolan och specialskolan. Delegationen ska kartlägga kunskapsfältet jämställdhet i skolan och ta fram kunskapsöver- sikter som rör bl.a. lärstilar samt språk-, läs- och skrivutveckling. Kartläggningen ska utgå ifrån relevant forskning och kunskap. I uppdraget ingår också att identifiera områden där ytterligare kun- skap om jämställdhet och genus behövs. Inom ramen för uppdraget ska delegationen genomföra semi- narier och på andra sätt sprida den kunskap som sammanställs, sär- skilt de metoder som kan användas i arbetet med att bryta traditio- nella könsmönster och könsroller. 1.belysa och analysera vilka förändringar i flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande som skett –2007, 2.i samverkan med högskolor med relevant kompetens inom området sammanställa en kunskapsöversikt om samt analysera orsakerna till skillnaderna mellan pojkars och flickors resultat och prestationer liksom deras attityder till studier och till sko- lan, 3.ur ett könsperspektiv belysa hur resurserna i skolan fördelas och analysera effekterna av användningen av resurserna, 4.i samverkan med högskolor med relevant kompetens inom området sammanställa en kunskapsöversikt över områden som är av betydelse för utbildningen i skolan där ny kunskap behövs om jämställdhet och genus, 5.kartlägga flickors och pojkars studievanor och undersöka skol- arbetets inverkan på deras psykosociala hälsa, 6.i samverkan med högskolor med relevant kompetens inom området sammanställa och utvärdera metoder för att bryta tra- ditionella könsmönster och könsroller, 7.föreslå lämpliga insatser, utifrån arbetet ovan, för hur ett lång- siktigt jämställdhetsarbete i skolan såsom en del av värde- grundsuppdraget ska utvecklas och stärkas samt redovisa even- tuella ekonomiska konsekvenser och finansiering av förslagen. Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utöver det kartläggande och analyserande arbetet som är utred- ningens huvudsakliga uppgift ska delegationen på olika sätt sprida den kunskap som sammanställs. Det kan ske genom regionala och lokala konferenser och genom användning av IT. Internationell kunskap och erfarenhet bör uppmärksammas och spridas. Kun- skapsspridningen bör särskilt inriktas mot forskningsbaserade metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Dialoger med verksamma i skolan, föräldrar, barn och ungdomar samt med politiker och verksamhetsansvariga bör utgöra en del av delegationens verksamhet. Delegationen bör samråda med , Myndigheten för skolutveckling, Sameskolstyrelsen, , Special- pedagogiska institutet, , lärarorganisationerna, elevorganisationerna, (), Jämställdhets- ombudsmannen (JämO), högskolor och universitet, Kommuner och Landsting, , för Ungdomsorganisationer (LSU) samt andra berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska slutredovisas . Dele- gationen ska delredovisa sina slutsatser avseende punkterna 1–4 ovan. Tilläggsdirektiv till Delegation för jämställdhet i skolan (U 2008:08) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för del av uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillsatte chefen för en delegation för jämställd- het i skolan med uppgift att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). Delegationen ska enligt direktiven redovisa sina slutsatser avseende delar av uppdraget , och slutredovisa uppdraget . Delegationen har begärt förlängd utredningstid för delbetänkandet. Tiden för delredovisningen förlängs, vilket innebär att delegationen ska delredovisa sitt uppdrag . Uppdraget ska fortfarande slutredovisas . Tilläggsdirektiv till Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillsatte chefen för en delegation för jämställd- het i skolan med uppgift att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). Delegationen skulle enligt direktiven redovisa sina slutsatser när det gäller delar av uppdraget , och slutredovisa uppdraget . Delegationen begärde dock förlängd tid för delredovisningen. Efter beslut av regeringen förlängdes tiden till (dir. 2009:12). Delegationen har begärt förlängd utredningstid även för slutredovisningen Delegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt för- hållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan –en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsinteg- ration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbeten. Löner, anställnings- skydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteck- ningarna regionfullmäktige och region- styrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. 96.Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. 97.Resultatuppföljning, läskvalitet och skol- utveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. 99.Flickor, pojkar, individer –om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteratur- översikt. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. En effektivare förvaltning av statens fastig- heter. Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhåll- ningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. Resultatuppföljning, läskvalitet och skolut- veckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Planering på djupet – fysisk planering av havet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.