sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — 92Rättspraxis beträffande bedömning av fyra veckorsfristen, se exempelvis C-27/75 Bonaffini m.fl., RÅ 2002 ref 72. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner intyg E 303) till arbetsförmedlingen där. Arbetsförmedlingen i den stat dit den sökande har rest ska informera om de skyldigheter han eller hon har, samt kontrollera att den sökande står till arbetsmark- nadens förfogande och aktivt söker arbete.93 Arbetsförmedlingen i det land där den enskilde söker arbete har tre olika regler att beakta som innebär någon form av återrapportering om den arbetssökande. Den första är ett meddelande om att den sökande har registrerat sig på den utländska arbetsförmedlingen (registreringsrapport). Den andra regeln innebär att arbets- förmedlingen ska rapportera om någon händelse inträffar som innebär att ersättningsrätten bör ifrågasättas, t.ex. om personen avvisar ett erbjudet arbete (aktiv rapport). Den tredje regeln handlar om att den svenska arbetslöshetskassan kan begära en rapport om att den sökande fortlöpande uppfyller kraven på arbets- sökande (månatlig rapport). För den som har beviljats intyg U2 är det den svenska arbets- löshetskassan som ansvarar för utbetalningen av den svenska arbetslöshetsersättningen. För den som beviljats intyg E 303 är det den utländska institutionen som ansvarar för utbetalningen av den svenska arbetslöshetsersättningen.94 Den arbetssökande omfattas av och ska i princip leva upp till de krav som den svenska arbetslöshetsförsäkringen ställer. Det innebär exempelvis skyldig- heten att skicka in kassakort. För att behålla rätten till arbetslöshetsersättning från sin svenska arbetslöshetskassa måste den sökande återvända till inom den sökperiod på tre eller som han eller hon har beviljats.95 Om den sökande har återvänt för sent ska arbetslöshets- kassan pröva om tidsfristen kan förlängas, vilket kan ske i undan- tagsfall. Därvid ska beaktas orsaken till att personen har återvänt , hur fristen har överskridits samt hur allvarliga de rättsliga konsekvenserna av förseningen är för den sökande.96 I annat fall innebär det att den som inte återvänder till inom rätt tid förlorar all rätt till ersättning i en tidigare beviljad ersätt- ningsperiod. Arbetslöshetskassan ska då pröva om den sökande uppfyller ett nytt arbetsvillkor. 93Artiklarna 55.3 och 55.5 i tillämpningsförordningen nr 987/09. 94Intyg U2 används för EU-medborgare som ska söka arbete i annat EU-land. Intyg E 303 används för EES-medborgare eller medborgare i som ska söka arbete i ett annat EU- land, EU/EES-medborgare som ska söka arbete i ett EES-land eller EU-medborgare eller schweizisk medborgare som ska söka arbete i . 95Artikel 64.2 förordning nr 883/2004. 96Beträffande rättspraxis se exempelvis C-139/78 Coccioli och C-41/79 Testa m.fl. samt RÅ 2003 ref 96. SOU 2011:28 Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Antal intyg om bibehållen svensk arbetslöshetsersättning vid arbetssökande utomlands i max Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) Handläggningen av ärenden vid personers rörlighet mellan EU/EES-staterna uppgick till en kostnad om . Flest intyg utfärdades för att söka arbete i (), () och ().97 av de arbetssökande har fått ett arbete i det andra landet. Ungefär hälften av dessa har en varaktighet på mer än sex månader.98 5.7.5Arbetslöshetsförsäkringen och tredje land Även beträffande några länder utanför EU/EES och finns överenskommelser när det gäller arbetslöshetsförsäkring och sam- manläggning av kvalificeringsperioder. har ingått bilaterala avtal om social trygghet med förenta stater, , , (, , och Monte- 97IAF (2010), Årsredovisning 2009. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner negro), , , , och , se närmare i avsnitt 5.2.7. Anställnings- och försäkringsperioder som har utförts i konventionsstater kan tillgodoräknas i vid ansökan om arbetslöshetsersättning, om det framgår av den berörda konventionen. I exempelvis konventionen med fram- går att för att en sammanläggning ska kunna ske krävs 100 dagars arbete i före ansökan. Arbete kan beaktas om anställningen var avsedd att pågå minst , men upphörde tidigare utan arbets- tagarens förvållande. Det är arbetslöshetskassorna som ansvarar för att hämta in och utfärda intyg för sammanläggning av arbetad och försäkrad tid enligt de bilaterala konventionerna. IAF har i vissa fall funktionen som förbindelseorgan för arbetslöshetsförsäkringen, vilket innebär att arbetslöshetskassorna kan vända sig till IAF om det uppstår svårigheter med att komma i kontakt med det andra landets försäk- ringsorgan. Det finns inte i någon av konventionerna bestämmelser om export av arbetslöshetsersättning. 5.7.6Överväganden och förslag om export av arbetslöshetsersättning till tredje land Bedömning och förslag: Arbetslösa med svensk arbetslöshetser- sättning bör, under vissa förutsättningar, kunna söka arbete i ett tredje land med bibehållen svensk arbetslöshetser- sättning. Den slutliga utformningen av ett sådant förslag behöver ses över ytterligare. I syfte att främja rörlighet för personer och i större utsträckning möjliggöra cirkulär migration finns det anledning överväga att införa EU:s modell om export av arbetslöshetsersättning även gentemot tredje land. Även om antalet sökande inom EU är relativt begränsat skulle en liknande möjlighet i tredje land utgöra en viktig signal för viljan att undanröja hinder för den cirkulära migrationen. Vidare kan en sådan möjlighet ha stor betydelse för den enskilde individen. Som beskrivs inledningsvis skulle en möjlighet att söka arbete i tredje land med bibehållen ersättning vara positivt för indi- viden, tredje land och . Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Vid utformandet av en ny ordning för export av arbetslöshetser- sättning till tredje land kan systemet inom EU användas som före- bild. En grundläggande förutsättning bör alltså vara att den sökande har rätt till svensk arbetslöshetsersättning. Vidare bör den sökande ha varit helt arbetslös och anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen i efter att denne blev arbetslös. Den sökande måste kunna visa att han eller hon har rätt att uppehålla sig i det aktuella landet samt att denne har rätt att tillträda en anställning. Utbetalning av ersättningen bör kunna ske från den svenska arbetslöshetskassan till ett konto som innehas av den arbetssökande. Ett utarbetande av en sådan ordning innehåller dock ett antal svårigheter. Detta beror till stor del på att det inte mellan och de flesta tredje länder finns någon reglerad samordning mellan de behöriga myndigheterna på området. Detta skapar problem när det gäller vilken kontroll som kan göras för att tillse att den sökande står till arbetsmarknadens förfogande i det aktuella landet. Ett möjligt krav för att tillse att den sökande anlänt till det aktu- ella landet är att den sökande ska anmäla sig till den svenska ambas- saden i landet. För att tillse att den sökande står till arbetsmarkna- dens förfogande bör den enskilde åläggas att på heder och samvete redovisa arbetsansökningar och arbetsgivare. Vidare kan det införas ett system med coacher inom Arbetsförmedlingen. Den sökande skulle då före avresan träffa och därefter kontinuerligt informera sin handläggare om vilka åtgärder som vidtagits för att söka arbete samt lämna kontaktuppgifter till arbetsgivare där arbete sökts. Någon form av uppföljningskontroll från en myndighet måste dock i praktiken kunna utföras. Detta är framför allt viktigt utifrån det perspektivet att det blir svårt att upprätthålla legitimiteten för förhållandevis rigorösa kontroller av arbetslösa i , om man har bristande kontroll för sökande i tredje land. Det är möjligt att det i förhållande till vissa tredje länder kan upparbetas ett samar- bete mellan aktuella myndigheter som gör att kontrollen kan säker- ställas. En annan aspekt är att det inte, förutom beträffande några konventionsstater, finns överenskommelser om sammanläggning av kvalificeringstider. Detta kan innebära problem för den som arbetar i tredje land och därefter återvänder till som arbetslös. Inom EU/EES och råder fri rörlighet för personer vilket innebär att det inte finns krav på uppehålls- eller arbetstill- stånd mellan länderna. En förutsättning för att söka arbete i tredje Portabilitet av sociala trygghetsförmåner land innebär däremot att den sökande inledningsvis måste få till- stånd att uppehålla sig och arbeta i landet. För den som har sitt ursprung i det aktuella landet kanske detta inte är något stort problem. Avsikten med förslaget är dock att alla med rätt till svensk arbetslöshetsersättning ska kunna få möjlighet att söka arbete utomlands. Här bör också betonas att avsikten inte är att möjligheten till export av arbetslöshetsersättning till tredje land skulle innebära att den reguljära och fiktiva arbetsmarknaden skulle utsträckas till länder utanför EU/EES och . Ett förslag enligt ovan skulle alltså inte påverka arbetsförmågeprövning. Eftersom det endast är sökande som enligt beslut har rätt till arbetslöshetsersättning som kommer att kunna använda sig av möjligheten att söka arbete i tredje land blir det inte någon kost- nadsökning avseende själva ersättningen. Däremot uppstår en kostnadsökning för IAF och Arbetsförmedlingen för handläggning och uppföljning av dessa sökande. Som nämnts ovan var kostnaden för IAF avseende handläggningen av EU/EES-ärenden . Handläggningen av ett ärende gentemot tredje land kan antas innebära en något högre kostnad än ett ärende gent- emot ett EU/EES-land. Däremot kan det antas att antalet ärenden gentemot tredje land blir något lägre eftersom den sökande måste ha tillstånd för att uppehålla sig och arbeta i landet. Även om det som framgår ovan finns en del svårigheter med ett system med export av arbetslöshetsersättning till tredje land anser kommittén att ett sådant genomförande bör utredas vidare. Härvid kan även undersökas om det finns specifika länder med vilka ett samarbete kan upparbetas. I vart fall bör en möjlighet till export av arbetslöshetsersättning införas i förhållande till dessa länder. En möjlighet är att införa systemet under en prövotid om exempelvis och därefter göra en utvärdering. 6Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration En migrant som har lämnat sitt ursprungsland kan trots det, och ibland just därför, påverka utvecklingen där i positiv riktning. Det kan ske genom verksamhet och aktiviteter i det land man har flyttat till eller genom att man under , under mer eller mindre organiserade former, återvänder till sitt ursprungsland. Migrantens påverkan kan även ske inom många olika delar av sam- hället i ursprungslandet och påverka landets makroekonomi på skilda sätt. Kommittén diskuterade i delbetänkandet olika varianter på hur ett lands utvecklingsgrad kan jämföras mellan olika länder och vilka komponenter som kan mätas vid sådana jämförelser.1 De olika variabler som används för att jämföra utvecklingen mellan länder, som t.ex. ekonomi, hälsa, skolgång, grad av korruption, jämställdhet och miljö, visar att många av variablerna är av sådan art att de kan påverkas av diasporan och dess verksamheter. Både migranterna som grupp och enskilda migranter påverkar utveck- lingen. Migrantens påverkan på ursprungslandets utveckling sker genom olika aktiviteter och kontakter som migranten har med sitt ursprungsland och under hela sitt liv som migrant. Mot bakgrund av att det har blivit allt mer uppenbart att migranten kan ha en positiv inverkan på utvecklingen i sitt ursprungsland har det också växt fram en insikt hos forskare och beslutsfattare att ett stöd från samhället till migranten kan ha en multiplicerande positiv effekt på utvecklingen. Förutsättningen för samhällets stöd är att det är verksamheter som skapar en önskad utveckling. Det kan t.ex. vara 1 I kommitténs delbetänkande SOU 2010:40 diskuteras utvecklingsbegreppet i avsnitt 7.1 sidorna 165–170 samt presenteras i bilaga 3 sidorna 319–324 några olika index som mäter utveckling. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration demokratisering, förbättrad hälsa, utveckling av landets näringsliv eller fattigdomsbekämpning. Detta synsätt leder till att samhällets roll blir att med olika stödinsatser förstärka den positiva verksam- het som sker spontant. Det kan t.ex. vara den utveckling som sker genom de pengar som migranter sänder hem till familj och släkt, den personliga kompetens som de för med sig när de återvänder under kortare eller till sitt ursprungsland eller genom de aktiviteter som diasporan gör för att stödja utvecklingen. Kopplingarna mellan diasporans engagemang och utveckling har uppmärksammats under lång tid.2 Ofta sammanfattas det här området under rubriken migration och utveckling i vilken diasporans engage- mang är en del, och ett återvändande till ursprungslandet en annan. I samband med en omfattande studie av projekt i olika länder har de Haas3 i några punkter sammanfattat hur regeringar och utveck- lingsorganisationer kan stöda diasporans deltagande i utveckling av sina ursprungsländer. Dessa punkter är: - Förenkla förfarandet och minska kostnaderna för remitteringar. Detta är bara till en liten del något som staten kan göra, utan denna utvecklingsfråga ligger till största delen hos banker och finans- institut. -Stöd migranter att starta företag i ursprungsländerna och förenkla tillfälligt återvändande av kvalificerad arbetskraft. Erfarenheterna visar att program med stöd till egenföretagare och tidsbegränsat återvändande (brain circulation) har bäst förut- sättningar att lyckas om de är frikopplade från bindande krav på återflyttning till ursprungslandet. -Stöd till kollektiva utvecklingsprojekt som initierats och genom- förs av diasporaorganisationer och deras medlemmar. Svårigheten ligger i att projekten kan vara av mycket olika stor- lek, bygga på olika organisationskulturer och ha olika syften. En förutsättning för att projekten ska lyckas är att de samfinansieras mellan diasporaorganisationerna och utvecklingsorganisationerna. De senares roll är inte att initiera projekt, utan att länka sig sam- man med existerande projekt. -Stöd till nätverk hos diasporan och kapacitetsuppbyggnad av dia- sporaorganisationer, som man bygger upp långsiktigt håll- bara allianser med etablerade utvecklingsorganisationer. 2För en översikt se de (2006), Newland (2010) samt kommitténs delbetänkande SOU 2010:40 avsnitt 7.4 s. 182–194. 3de (2006). Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Utvecklingsorganisationer ska ge stöd till existerande och spontant uppkomna diasporaorganisationer och nätverk. Balansgången mellan att ge visst stöd och ett allt för omfattande stöd till diaspora- organisationer är svår. 6.1Utvecklingseffekter genom aktiviteter hos diasporan i Kommittén ser diasporor som en del av den cirkulära migrationen: en del av personerna i en diaspora har flyttat över nationsgränsen, andra kan komma att bli cirkulärmigranter och en del kommer att avsluta sin migrationskarriär i och med den senaste flyttningen till . Kommittén är också väl medveten om att personer i diasporor har intensiva kontakter med familj och vänner i sina ursprungsländer. Genom dessa kontakter och genom projekt som syftar till att utveckla ursprungslandet påverkar diasporor utvecklingen i sina ursprungsländer. Omfattningen av remitteringar, dvs. de pengar som migranter sänder hem till familj och släkt i ursprungslandet, har förvånat migrations- och utvecklingsforskare och de som arbetar med att utforma politik. Det gäller såväl hur vanligt det är bland migranter att sända hem pengar som det samlade ekonomiska värdet av dem.4 Den internationella uppmärksamheten av det fasta flödet av remitteringar och dess omfattning har medfört ett begynnande intresse från banker och finansinstitut att finna nya former för att underlätta dessa överföringar av pengar. finns det möj- ligheter att tjäna pengar på dessa allt större flöden av pengar och det är inte ovanligt att banker och finansinstitut tar ut överpriser för att genomföra transfereringar. Dessa remitteringar, förvisso privata pengar som varje migrant och hans eller hennes familj själv bestämmer över, kan kopplas till olika finansiella tjänster för att få en större betydelse för den mot- tagande familjen. Det kan handla om avbetalningar på huslån, inbetal- ningar till sjukförsäkringar, utformas som studielån, pensionsför- 4 I kommitténs delbetänkande SOU 2010:40 diskuteras och beskrivs remitteringarnas betydelse för utveckling i avsnitt 7.3 s. 172–186. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Syftet är att den mottagande familjen bättre ska kunna förvalta de pengar som familjemedlemmar sänder hem till dem. Av remitteringarna till används den allra största delen till konsumtion för att täcka dagliga behov, men i beräkningar upp- skattas att 5–används för investeringar eller sparas.5 Mycket av sparandet sker genom informella kanaler. Om dessa besparingar och investeringar kan göras genom formella finansiella kanaler så beräknas betydelsen av dem öka dramatiskt. Utvecklingen mot fler finansiella tjänster gör att betydelsen av remitteringarna blir än större . Den nya teknologin har börjat pressa priserna på tjänster för att sända pengar mellan länder, men är kostnaderna höga. Från , där konkurrensen mellan operatörer är stor, är kostna- derna för att sända pengar något lägre än från . Exempelvis att sända pengar från till kostar av den sända summan. I är kostnaderna högre, exempelvis från till är transfereringskostnaden , Stor- till och till . Inom är kostnaderna ännu högre. Migranter från och betalar respektive när de sänder hem pengar från Sydafrika.6 Det finns även stora skillnader mellan mer och mindre utveck- lade länder i de praktiska möjligheterna att kunna ta emot de pengar som migranterna sänder hem. Bara i finns nästan lika många utbetalningsställen som på hela den afrikanska kontin- enten.7 Det finns stora möjligheter för den nya IT-tekniken att fortsatt utveckla nya sätt för att ta emot remitteringar och även använda dem som betalningsmedel direkt via mobiltelefonen. Utvecklad metodik för överföringar via alternativa system baserade på mobiltelefoni kan göra överföringar såväl säkrare som billigare. Dessutom kan den geografiska räckvidden av dessa tjänster öka dramatiskt. Remitteringar är lite studerade i , delvis beroende på att grunddata för att göra det saknas. I en nyligen publicerad svensk studie dras en försiktig slutsats att flödet av remitteringar från är förhållandevis litet. Studien analyserar data från SCB:s undersökning om hushållens ekonomi (HEK). Individer har i en intervjuundersökning besvarat frågan Har hushållet 5International Fund for Agricultural Development () (2009). 6International Fund for Agricultural Development () (2009). 7International Fund for Agricultural Development () (2009). Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration gett en familjemedlem/släkting ekonomiskt stöd eller gåvor till ett värde av ? Ingående i undersökningen är endast de som är folkbokförda i . Med stöd av dessa svar och registeruppgifter kan man uppskatta att av be- folkningen har skänkt pengar eller en gåva motsvarande ett värde av . Skillnaden är liten beroende på om man är född i , i ett annat utvecklat land eller i ett underutvecklat land. Att på något sätt hjälpa sin familj eller släktingar förefaller vara en företeelse. Det finns dock skillnader över livs- cykeln. Personer från utvecklingsländerna ger stöd mer oberoende av ålder, medan födda i eller i utvecklingsländer i betydligt större utsträckning ger gåvor när man är äldre. En slutsats kommittén kan dra från studien är att viljan, eller ibland kanske till och med åtagandet, att ge gåvor finns för migranter från utvecklingsländer med redan i tidig vuxenålder och fortsätter under en stor del av livet. Minska kostnaden för överföringen Regeringen har i tidigare skrivelser och uttalanden framfört att man vill verka för att remitteringarna kan genomföras på billigaste möj- liga sätt. Exempel från och , och på närmare håll från visar hur en nätbaserad tjänst för att hitta billigaste formen för remitteringar kan utformas. I har det gjorts som ett led i stödet till medborgarna i konsumentfrågor.11 certifierar olika länders nättjänster för att hitta billigaste tjänsterna för att sända pengar. Certifieringen avser hur man beräknar kostnaden, hur bankernas uppgifter kontrolleras, hur ofta uppgifterna ska uppdateras och liknande frågor. Det övergripande syftet med en tjänst för att hitta de billigaste sättet att föra över pengar till ett annat land är att en större andel av pengarna kommer fram till mottagaren och där förhoppningsvis bidrar till utvecklingen i det landet. En för konsumenterna tyd- ligare översikt av kostnaderna och var man kan hitta billigare alter- 8Pelling, och (2011). 9Regeringens skrivelse politik för global utveckling (skr. 2007/08:89). 10Svar av på riksdagsfråga 2008/09:1123 Administrativa kostnader för remitteringar och svar på interpellation 2010/11:154 Remitteringar. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration nativ medför också att tjänsteoperatörerna sätts under viss press för att göra sina tjänster billigare. Förslag och bedömning: En myndighet, exempelvis Konsument- verket, ges i uppdrag att konstruera en hemsida genom vilken en konsument kan jämföra kostnader att via olika operatörer föra över pengar till ett specifikt land. Den tidigare aviserade hearingen om kostnader för remitte- ringar bör hållas som ett led i att pressa priserna för remitteringar. Kommittén anser att regeringen bör intensifiera arbetet med att försöka göra det billigare att remittera pengar från . Detta kan förslagsvis göras genom att regeringen anordnar en hearing, vilket man tidigare aviserat att man ska göra, med alla berörda par- ter som ett led i att förmå penningoperatörerna att själva pressa priserna på tjänsten att sända pengar till utlandet.12 Kommittén föreslår vidare att exempelvis ges i uppdrag att konstruera och på sin hemsida tillhandahålla en tjänst där konsum- menten kan jämföra kostnader mellan olika operatörer för att föra över en viss summa pengar till ett specifikt land. Ett uppdrag för är att arbeta för att stödja och hjälpa hushållen så att de kan få ut så mycket som möjligt av sina resurser.13 Det är viktigt att hemsidan finns tillgänglig på flera språk och exempelvis finns tillgänglig på flera språk, bl.a. engelska, franska, spanska, arabiska, bosniska/kroatiska/serbiska samt shqip (albanska). 12Svar på riksdagsfråga (2008/09:1123) av tidigare finansmarknadsminister . 13Konsumentverket, /privatekonomi/ Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration 6.1.2Diasporans engagemang i utveckling Diasporan14, dvs. personer från ett land som bor i ett annat land, är i många fall engagerade i sitt ursprungslands utveckling. Den livsstil man har anammat i det nya landet kan också indirekt på- verka ursprungslandet via handel och turism. En genomgång från () delar upp diasporans påverkan i sex olika kategorier.15 Diasporans entrepre- nörskap har stor betydelse för ursprungslandets utveckling. Entre- prenörer i diasporan har en god inblick i ursprungslandets kultur och affärsförhållanden. Får de tillgång till kapital har de goda förut- sättningar i och med sina erfarenheter från två marknader att starta lyckosamma verksamheter. Diasporans investeringar i kapitalmark- nader i ursprungslandet leder till utveckling i och med att dessa marknader handhar investeringar som omvandlas till produktiva investeringar, vilka i sin tur skapar tillväxt och sysselsättning. Dia- sporan är också turister i sitt gamla land och handlar varor, framför allt mat och livsmedel, av nostalgiska och kulturella skäl därifrån.16 Beroende på hur stor och köpstark diasporan är kan det bildas en inhemsk industri som svarar mot den här efterfrågan. Diasporans filantropiska verksamhet med stöd i olika former har en stor påverkan på ursprungsländerna.