sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Ett mål var att genom samordning skapa EHEA . Deklarationen innehåller tre övergripande mål: att främja rörlighet, att främja anställningsbarhet och att främja konkurrens- kraft/attraktionskraft som utbildningskontinent. I syfte att följa upp de framsteg som gjorts och vilka ytterligare steg som ska tas inom Bolognaprocessen har det hållits fem uppföljningsmöten på ministernivå. Vid mötet i slog man bland annat fast att mobi- litet ska vara den utmärkande egenskapen i Europeisk högre utbild- ning. Som ett mål angavs att av dem som tar examen ska ha studerat eller praktiserat utomlands under sina studier. Efterhand har den sociala dimensionen blivit ett av Bologna- processens viktigaste arbetsområden. Inom denna har ministrarna enats om att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att studenter ska ha möjlighet att ta med sig sitt nationella studiestöd vid studier utomlands. 5.3Utbildning 2010 och Utbildning 2020 EU-länderna enades om Lissabonstrategin. Målet för denna var att EU skulle bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till håll- bar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbeten och en högre grad av social sammanhållning. beslutade att skulle vara den mest dynamiska kunskapsbase- rade ekonomin i världen. har länge varit en aktiv deltagare i EU:s ramprogram för forskning och utveckling, och till exempel varit en drivande kraft bakom tillkomsten av ERC, det europeiska forskningsråd som ska Utbildningssamarbetet sker genom särskilda samarbetspro- gram, gemensamma överenskommelser och utbyte i policyfrågor. Som ett resultat av Lissabonstrategin har utbildningsministrarna enats om gemensamma europeiska mål för medlemsländernas utbildnings- politik inom programmet Utbildning 2010. Genom Utbildning 2010, i samband med Lissabonstrategin , fastställdes det en fast ram för det europeiska samarbetet på utbildnings- området. Enligt den skulle tre mål uppnås : bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen, underlätta tillträdet för alla till utbildningssystemen, och öppna utbildningssystemen för om- världen. Inom ramen för programmet för livslångt lärande ges stu- derande möjligheter till studier i ett annat europeiskt land och de som arbetar med utbildning ges möjligheter till samarbete över grän- serna. Inom yrkesutbildningen sker ett fördjupat samarbete inom ramen för Köpenhamnsprocessen med mål att öka kvaliteten i yrkesutbildningen och öka studerandes rörlighet mellan länderna. Se mer om denna nedan. presenterade rådet slutsatser om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete, Utbildning 2020. Här sägs att programmet Utbildning 2010, inklusive Köpenhamnsprocessen och initiativen inom ramen för Bolognaprocessen, har lett till bety- dande framsteg. Framsteg särskilt till stöd för nationella reformer beträffande det livslånga lärandet, moderniseringen av den högre ut- bildningen och utarbetandet av gemensamma europeiska instrument som främjar kvalitet, överblickbarhet och rörlighet. Men rådet kon- staterar därefter att stora utmaningar fortfarande kvarstår om ska kunna uppnå sitt mål att bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen. Det europeiska utbildningssamarbetet för perioden bör enligt rådet upprättas inom en strategisk ram som innefattar utbildningssyste- men i deras helhet mot bakgrund av det livslånga lärandet. Ramen är avsedd att omfatta lärande i alla sammanhang, formella eller infor- mella, och på alla nivåer: från förskoleverksamhet och skolverksam- het till högre utbildning, yrkesutbildning och lärande i vuxen ålder. De fyra strategiska målen är: Att göra livslångt lärande och rörlighet till verklighet. Att förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet. Att främja lika möjligheter för alla, social sammanhållning och aktivt medborgarskap. Att öka kreativiteten och innovationsförmågan, inklusive före- tagarandan, på alla utbildningsnivåer. antog EU:s utbildningsministrar en resolution om ett ökat europeiskt samarbete inom yrkesutbildningsområdet. Det var ett svar på Europeiska rådets uppmaning om en motsvarighet på yrkesutbildningsområdet till Bolognaprocessen. I syfte att inkludera EES-länderna, EU:s kandidatländer och arbetsmarknadens parter i arbetet antogs kort därefter den så kallade Köpenhamnsdeklara- tionen med ungefär samma innehåll. har det fördjupade samarbetet inom yrkesutbildningsområdet gått under benämningen Köpenhamnsprocessen. Riktlinjerna för det fördjupade samarbetet har justerats och veri- fierats . Rådet (utbildningsministrarna) har antagit reso- lutioner och kort därefter har kommunikéer antagits i det bredare forumet. Kommunikéer har antagits i , 2006 och 2008. I antogs en dekla- ration om det fördjupade samarbetet . Det fördjupade samarbetet om yrkesutbildning har haft fokus på konkreta instrument som syftar till att underlätta mobiliteten i . Samarbetet har bl.a. resulterat i överenskommelser om kva- litet, vägledning, validering, och . Samarbetet har även resul- terat i rekommendationer om att inrätta ett europeiskt ramverk för yrkesutbildning, att utveckla ett europeiskt meritöverföringssystem för yrkesutbildning, samt att inrätta en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. Överenskommelserna innebär att medlemsländerna åtar sig ett fortsatt nationellt implemente- ringsarbete. European Qualification Framework (EQF) antogs gemensamt av rådet och . Genom EQF införs en gemensam och neutral referensram som kan fungera som ett översättningsverktyg mellan olika kvalifikationssystem och deras nivåer. Det betyder att det ska skapas ett verktyg för att jämföra nivån på kvalifikationer (utbildningsbevis, yrkescertifikat, m.m.) mellan de olika europeiska länderna. Referensramens kärna är åtta hirarkiska nivåer som beskriver resultatet av lärande (s.k. learning outcomes) för respektive nivå vad gäller kunskaper, färdigheter och kompetens. Nivå ett kan sägas motsvara genomgången grundskola och nivå åtta en doktorsexamen. Varje kvalifikationsnivå bör kunna uppnås genom olika utbildnings- och karriärvägar, vilket bör kunna stimu- lera validering av icke-formellt och informellt lärande. Den tradi- betoningen på i vilka former lärandet sker (inlärningstid, inlärningsmetod och läromedel) förskjuts således till lärandets re- sultat. Syftet med referensramen är att möjliggöra och stimulera en ökad rörlighet för studerande och för arbetskraft. Förhoppningen är att det ska bli lättare att erkänna lärande i arbete och att man via de nationella systemen lättare ska kunna nivåbestämma såväl formella utbildningar som till exempel vad man har lärt sig i arbetslivet. EQF implementeras i två steg. I det första steget ska de nationella kvalifikationsnivåerna kopplas till EQF (2010). I det andra steget ska alla nationella kvalifikationer innehålla en referens till en EQF-nivå. Regeringen har aviserat sin avsikt att implementera rekommen- dationen om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF), att skapa ett nationellt ramverk för kvalifikationer (NQF) samt att vidta åtgärder och förändringar som är nödvändiga för att uppfylla rekommendationens krav. Det nationella ramverket ska främst omfatta det offentliga utbildningssystemet. Avsikten är dock att ett nationellt ramverk, som även omfattar andra kvalifika- tioner, successivt ska kunna utvecklas i takt med arbetslivets och branschernas intresse. Myndigheten för är nationell samordningspunkt för EQF. 5.4Kommissionens grönbok om mobilitet presenterades kommissionens grönbok ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (KOM(2009)329 slutlig). I denna konstaterades att det finns en bred enighet kring fördelarna med rörlighet i utbildningssyfte och att såväl politiker som sakkun- niga har diskuterat hur denna kan förbättras. I grönboken identifieras ett behov av att fastställa strategier för att uppnå de uppsatta målen. Ett syfte med grönboken var att låta intressenter och allmänheten delta i debatten och framföra sina åsikter kring hur man på bästa sätt kan förbättra möjligheterna för ungdomars rörlighet i utbild- ningssystemet. Tanken med grönboken var att den skulle vara så omfattande som möjligt och man ville se på läget för alla ungdomar i alla olika lär- miljöer. Det vill säga i skolan, på kandidat-, master- eller doktorand- nivå på universiteten, inom ungdomsutbyten, volontärarbete eller yrkesutbildning samt situationen för praktikanter och lärlingar, både inom och utanför EU. Rörlighet betraktas som relevant för alla ämnen och områden. har i huvudsak följande syften2: Att främja organiserad rörlighet i utbildningssyfte. Att främst diskutera rörlighet mellan länder som deltar i EU-program, vilket var rådets önskemål i dess slutsatser . vill man söka utveckla utbyten med världen i övrigt. Att förespråka rörlighet inte bara över gränserna från lika till lika, dvs. inom sektorer (skolor, universitet, företag och så vidare), utan också mellan olika sektorer, t.ex. från utbildnings- miljöer till näringslivet och i motsatt riktning. Att koncentrera sig på fysisk rörlighet, alltmedan man även er- känner värdet av virtuell rörlighet. Att koncentrera sig på rörligheten för ungdomar, vilket inte be- tyder att rörlighet i utbildningssyfte inte är viktig för alla ålders- grupper. Huvudgruppen som avses är personer i åldern 16–. är uppdelad i tre avsnitt. Dessa är förberedelse av ut- landsvistelsen, utlandsvistelsen och dess uppföljning, och förslag till nytt partnerskap för ungdomsrörlighet. Under varje del finns frågor som man önskar få svar på. Under rubriken att överföra stipendier och lån ställs frågan om vilka hinder som man har stött på beträffande möjligheten att överföra bidrag och lån och tillträdet till förmåner. Här uttalas också att utlandsvistelser kräver ekonomisk förberedelse. Det sägs att förutom stipendier kan även sociala förmåner och lån från hemlandet vara viktiga finansierings- källor. Eftersom dessa och andra direkta eller indirekta stöd inte alltid kan överföras, kan detta leda till att ungdomar blir avskräckta 2 Se ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (KOM(2009)329 slutlig), s. 4–5. går så långt som att säga att detta i somliga fall rör sig om brott mot gemenskapslagstiftningen. Inom högre utbildning, till exempel, tillåter väldigt få länder att man helt och hållet för över stipendier och lån och fyra medlemsstater tillåter ingen överföring alls. Här erinras om Förenade målen C-11/06 och C-12/06 Bucher, 2007 (se avsnitt 7.2.2).3 genomförde kommissionen en allmän konsultation av sin grönbok om mobilitet i utbildningssystemet. Både den och besvarade konsultationen. Regeringen lämnade utlåtande över sin granskning av grönboken , U2009/5042/IS. I utlåtandet framför regeringen att den vill betona att den främsta anledningen till att främja internationa- lisering, och följaktligen mobilitet, vad gäller utbildning är att det främjar kvalitetsutveckling både för individen och de deltagande in- stitutionerna. Regeringen anför vidare att de speciella erfarenheter som kommer med rörlighet, bättre språkkunskaper, interkulturell kompetens, att kunna ta ett större ansvar, och att lösa problem i nya situationer osv., dessutom har positiva effekter utöver att öka kvali- teten på själva utbildningen och att öka den enskildes anställnings- barhet. I utlåtandet betonas vidare att språkkunskaper är ett viktigt resultat av rörlighet, men också en förutsättning för deltagande. Enligt regeringen är det därför viktigt att inlärningen av främmande språk börjar vid tidig ålder så att fler elever känner att de har möj- lighet att studera utomlands. Regeringen anför vidare att eftersom länders nationella lagstiftning kommer att fortsätta att variera är öppenhet en viktig del i att undanröja rättsliga och administrativa hinder för rörligheten. Detta gäller även för betyg, där tydliga system gör det lättare för länderna att bedöma betyg från andra länder vid tillträde till dess högre utbildningar. Erkännandet av studier bör vara möjligt för alla typer av utbildning. Den upp- fattning är att erkännande av rörlighet i utbytesprogram fungerar, men att mer behöver göras för att underlätta erkännande för free movers och för rörlighet på gymnasial nivå. Att främja rörlighet på gymnasial nivå bör därför enligt regeringen vara i fokus . För att öka deltagandet i mobilitetssprogram anser regeringen att reglerna för finansiering måste vara mycket enkla. En av de viktigaste faktorerna för att förbättra möjligheten till rörlighet för studenter är enligt den studiestöds- systemet. Enligt uppfattning bör diskussioner 3 ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (KOM(2009)329 slutlig),s. 5–6 och 9–10. om tolkningar på studiestödsområdet fortsätta i de befintliga nät- verken inom Bolognaprocessen.4 lämnade utlåtande över sin granskning av grönboken , utlåtande /0:UbU4. I utlåtandet framför utskottet att det starkt vill be- tona vikten av internationalisering. Det anser att det är mycket viktigt att möjligheter för elever och studenter att förlägga delar av sin ut- bildning eller sin praktik utomlands tas tillvara och utökas. Utskottet säger vidare att med en ökad andel unga som studerar eller arbetar i ett annat land ökar språkkunskaper, interkulturell kompetens och ansvarstagande, som kommer inte bara individen till del, utan också det samhälle som han eller hon ska verka i. Utskottet menar att genom ökad studentrörlighet ökar konkurrenskraft och svenska studenters anställningsbarhet i internationella företag och organisationer. Även för den enskilda individen ger internationali- sering förbättrade möjligheter att välja den utbildning som passar honom eller henne bäst. Utskottet anser att det därför är mycket viktigt med utökade möjligheter att förlägga delar av en utbildning eller en praktik utomlands under hela det livslånga lärandet. Vad gäller frågeställningen om förberedelse av rörlighet i utbildningssyfte menar utskottet att EU-programmen måste vara flexibla vad gäller längd och tidpunkt för studierna. Vad gäller språkfrågor konstaterar utskottet att kunskap i språk är en förutsättning för att kunna delta i EU-programmen. är det också en av de stora vinsterna med ett deltagande, dvs. att studenten får ökade kunskaper i just ett främmande språk. Utskottet vill understryka vikten av tidig under- visning i främmande språk i . Utskottet vill också under- stryka betydelsen av det svenska studiestödet som, genom att det kan utnyttjas också för studier utomlands, är en viktig faktor för höga internationella studentrörlighet.5 viktigaste roll är att stärka demokrati, mänskliga rättig- heter och rättsstatsprincipen i alla rådets 46 medlemsstater. Arbetet på kultur- och utbildningsområdet sker inom de fem styrkommittéer- na för utbildning, högre utbildning och forskning, kultur och kultur- 4Regeringens utlåtande U 2009/5042/IS, Reply from the Swedish Government to the Commis- sions the Learning Mobility of . 5Utbildningsutskottets utlåtande /10:UbU4 Att främja ungdomars rörlighet i utbildnings- syfte, s. 10 f. arvsfrågor samt ungdomsfrågor. arbetar bland annat för att främja erkännandet av utbildning och examina samt för att stödja utvecklingen av den högre utbildningen, till exempel inom det forna . –2007 genomfördes Europaråds- . Kampanjen syftade till att stärka ungdomars kunskaper om mänskliga rättigheter och icke-diskrimi- nering och till att uppmuntra ungdomars deltagande i byggandet av fredliga samhällen. Som utvecklats ovan är det och som har arbetat fram Lissabonkonventionen. , som bildades , är de nordiska regering- arnas officiella samarbetsorgan. Statsministrarna har det överordnade ansvaret för det nordiska samarbetet. I praxis är ansvaret delegerat till de nordiska samarbetsministrarna och till Nordiska samarbetskom- mittén som svarar för den löpande koordineringen av det officiella politiska nordiska samarbetet. är egentligen inte ett utan flera ministerråd. Nordiska fackministrar möts i minister- råd . Det finns 10 konstellationer av fackministerråd samt samarbetsministrarnas ministerråd. Beslut i något av de nordiska ministerråden måste vara enhälliga. Det nordiska regeringssamarbetet i ska arbeta för gemensamma nordiska lösningar som ger påtagliga positiva effekter, nordisk nytta, för medborgarna i de enskilda nordiska län- derna. Det mer än halvsekel gamla samarbetet har bland annat resul- terat i en gemensam nordisk arbetsmarknad, passunion och en rad gemensamma sociala bestämmelser. De nordiska medborgarna har också länge kunnat bosätta sig, studera och forska överallt i . Miljö, klimat, energi, forskning, utbildning och innovation, rivande av gränshinder och ökad profilering är viktiga ingredienser i det nordiska samarbetet för att upprätthålla ledande ställning i en globaliserad värld. Det finns avtal mellan , , , och om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasienivå (teore- tiska och yrkesinriktade utbildningar). Det finns också en överens- kommelse mellan , , , och om tillträde till högre utbildning av som ändrats genom en överenskommelse av . Arbetet med att undanröja gränshinder i handlar om att skapa ett öppnare och större rörlighet. För att hindra att nya gränshinder uppstår finns en målsättning om att koordinera lag- stiftningsarbetet i länderna. Det nordiska gränshindersarbetet är unikt och går djupare än motsvarande EU-samarbete. Inom forsknings- området finns den forskningssamordnande institutionen som är ett framgångsrikt verktyg för nordiskt forskningssamarbete. Tillgång på välutbildad och kompetent arbetskraft stärks genom startade nordiska masterutbildningar i de nordiska länderna. Dessa finns på sex platser och omfattar 17 utbildningsanstalter. Mastersprogrammen finns på så olika områden som äldreforskning, datorteknologi, havsmiljö och klimatförändringar. I ett projekt har några av de ledande tekniska universiteten i gått samman om en Nordic inom energiforskning. Danskarnas kunskaper om vindkraft, svenskarnas om atomkraft, om olika former av värmekällor och expertis på olja och gas samlas där i en utbildning som kommer få stor betydelse på området. Genom utbytesprogrammen i Nordplus-familjen deltar cirka 10 000 nordbor i utbildningsprogram i andra nordiska länder än hemlandet. Utbytesprogrammen omfattar numera också , och . (ment) är en internationell samarbetsorganisation för ekonomisk utveckling med 33 medlemsländer. Den fungerar som ett forum för analys och utbyte av idéer och erfarenheter. Verksamheten ska stimu- lera till långsiktig ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt vidgad ickediskriminerande världshandel. Inom utbildningsområdet arbetar med jämförande statistik och tematiska översyner. spelar en viktig roll när det gäller analys och diskussion av utbild- ningspolitik genom jämförande statistik och översyner av utbildnings- systemen i medlemsländerna som bidrar till diskussioner om utbild- ningspolitiken. Inom forskningsområdet deltar i arbetet i kommittén för forsknings- och innovationspolitik. Där diskuterar och jämför medlemsländerna prioriteringar inom forskningsområdet. Studier har initierats, till exempel om forsknings- och innovations- system i olika länder, där bland andra , studerats för att förstå hur forskning och utveckling påverkar tillväxt och sysselsättning. (United Nations Educational, Scientific and Cultural Orga- nization) är för samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. grundades och har 193 medlemsländer. blev medlem 1950. Svenska ansvarar för samarbetet med svenska myndigheter, institutioner m.fl. inom ansvarsområden, och utgör en länk mellan och . arbetar strategiskt för att nå FN:s millennie- mål om utbildning. Utbildning för alla är huvudsakliga program för skolor. stödjer samarbetsprojekt mellan uni- versitet och högskolor med fokus på utvecklingsländer. har utarbetat överenskommelser om ömsesidiga erkännanden av hög- skolestudier och examina. De svenska prioriteringarna i gäller framför allt Utbildning för alla och Utbildning för hållbar ut- veckling. Arbetet med olika konventioner och andra normativa instrument har varit intensivt . Som utvecklats ovan har Lissabonkonventionen utarbetats av och . Riktlinjer för Kvalitet i Gränsöverskridande Högre Utbildning som utarbetats tillsammans med antogs vid Generalkon- ferensen 2005. Unescofrågor handläggs i av och sköts av , där Svenska Unesco- rådet har sitt kontor. Som framgår av redogörelsen ovan deltar i ett antal olika slag av samarbeten på utbildningsområdet. Samarbeten såväl på nordisk, som på europeisk och internationell nivå. Somliga inom ramen för den Europeiska Unionen och andra utanför. Gemensamt för de olika samarbetena är dock att utgångspunkten är att rörlighet och interna- tionalisering inom utbildningsområdet är något gott som ska främjas. De olika samarbetena går dessutom ut på att öka rörligheten och internationaliseringen på utbildningsområdet. Detta är också ett ut- talat mål för regeringen. På utbildningsområdet har, som sagts, EU endast kompletterande befogenheter. beslutar alltså självt om utbildningssystemets organisation och innehåll. Det samarbete som sker på EU-nivå kom- pletterar däremot den nationella politiken och här är samarbetet som synes omfattande och under utveckling. peisk strävan är att EU ska vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Samarbetena gäller inte enbart högre utbildning. Det finns sam- arbeten som specifikt rör yrkesutbildningar och t.ex. grönboken poängterar att rörlighet är relevant för alla ämnen och områden. Rådet har inom Utbildning 2020 uttalat att utbildningssamarbetet bör upprättas inom en strategisk ram som innefattar utbildningssyste- men i sin helhet mot bakgrund av det livslånga lärandet. Denna ram omfattar alla nivåer, från förskoleverksamhet och skolverksamhet till högre utbildning och yrkesutbildning. Enligt grönboken ska koncentrationen ligga på fysisk rörlighet men man ska också erkänna värdet av virtuell rörlighet. Detta får ses som en indikation på att distansutbildningar också har ett värde i detta sammanhang. Regeringen och utbildningsutskottet har i sina yttranden över grönboken ansett det mycket viktigt med möjligheter att studera eller praktisera utomlands under hela det livslånga lärandet. De har också understrukit betydelsen av det svenska studiestödssystemet som en viktig faktor för höga internationella studentrör- lighet. Även i grönboken poängterades att möjligheten att kunna överföra stöd är en viktig del i främjandet av studier i andra länder och att avsaknad av sådan möjlighet kunde verka avskräckande och till och med utgöra brott mot unionsrätten. Bolognaprocessen har som ett uttalat mål att av de som tar examen ska ha studerat eller praktiserat utom- lands under studierna. Unionsrättens påverkan på det svenska studiemedlet kommer att utredas i kapitel 7. De olika internationella samarbetena på utbild- ningsområdet påverkar studiemedelssystemet genom att rätten till studiemedel och möjligheten till att kunna ta med det nationella stödet utomlands är en viktig faktor för att så många som möjligt ska kunna ha möjlighet att studera utomlands. Studiemedel är alltså en viktig faktor för att främja och även öka rörlighet och inter- nationalisering. deltagande i de olika samarbetena på utbild- ningsområdet innebär att har förbundit sig att arbeta mot de mål som de olika samarbetena har. Eftersom de alla syftar till att öka rörlighet och internationalisering får detta självklart påverkan på regeringens mål för utlandsstudier och studiemedel för sådana studier. Utbildningssamarbetena har intensifierats vilket kan tala för att det svenska studiemedelssystemet för utlandsstudier, vars grund lades , kan behöva förändras. 6 Jämförelse med andra länder I detta kapitel ska vi titta på hur studiestödet, och speciellt då för utlandsstudier, är organiserat i andra länder. Av våra direktiv fram- går att vi ska ta till vara kunskaper och erfarenheter från andra nor- diska länder och även från länder utanför .