sou · GZB33 · 2011-01-26 00:00:00 — Sådana personuppgifter som avses i 21 § personuppgiftslagen (1998:204) samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (2005:716) får inte behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Sådana personuppgifter som avses i 21 § personuppgiftslagen (1998:204) samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (2005:716) får inte behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott eller domar i brottmål får behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas när behandlingen är nödvändig för att ett ärende om sanktionsavgift enligt lagen (2012:00) om sanktionsavgift på trygghetssystemens område ska kunna handläggas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i bidragsbrottslagen (2007:612) Härigenom föreskrivs i fråga om bidragsbrottslagen (2007:612) dels att 6 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 7 §, av följande lydelse. Myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor skall göra anmälan till en polismyndighet eller till om det kan misstänkas att brott enligt denna lag har begåtts. Myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor ska göra anmälan till en polismyndighet eller till om det kan misstänkas att brott enligt denna lag har begåtts. Om misstanken gäller brott enligt 2 § andra ledet eller 4 §, får anmälan göras endast om det finns särskilda skäl. Talan om ansvar för brott enligt denna lag ska inte tas upp till prövning om det för gärningen har påförts en sanktionsavgift enligt lagen (2012:00) om sanktionsavgift på trygghetssystemens område. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om lagöverträdelser som har skett före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser tillämpas. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att bilagan till lagen ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 28 kap. 4 a §, av följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om (2012:00) om sanktionsavgift på trygghetssystemens område för upp- gift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållan- den, om det kan antas att den till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. prövning av ärenden om arbets- (1997:239) om arbetslöshets- löshetsersättning (SFS 1997:238) och av ärenden om medlems- avgift för arbetslös medlem (SFS 1997:239) Fordonskontroll (SFS 2002:574) lagen (2002:574) - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. prövning av ärenden om arbets- (1997:239) om arbetslöshets- löshetsersättning (SFS 1997:238), ärenden om medlemsavgift för arbetslös medlem (SFS 1997:239) och ärenden om sanktionsavgift enligt lagen om sanktionsavgift på trygghetssystemens område (SFS fordonskontroll (SFS 2002:574) lagen (2002:574) - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Denna lag träder i kraft . förordning om sanktionsavgift på trygghetssystemens område Härigenom föreskrivs följande. 1 § En sanktionsavgift enligt lagen (2012:00) om sanktionsavgift på trygghetssystemens område ska uppgå till . 2 § Närmare föreskrifter om den ordning i vilken sanktionsavgift ska betalas får meddelas av 1.Försäkringskassan för beslut om sanktionsavgift som fattas av , 2.Pensionsmyndigheten för beslut om sanktionsavgift som fattas av , 3.Centrala för beslut om sanktionsavgift som fattas av , 4.Arbetsförmedlingen för beslut om sanktionsavgift som fattas av Arbetsförmedlingen, 5.Migrationsverket för beslut om sanktionsavgift som fattas av , 6.Socialstyrelsen för beslut om sanktionsavgift som fattas av kommunerna, och 7.Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen för beslut om sanktionsavgift som fattas av arbetslöshetskassorna. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom Härigenom föreskrivs att 12 § förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom ska ha följande lydelse. En myndighet får behandla personuppgifter för 1.handläggning av ärenden om bistånd och annat stöd samt genomförande av beslut om bistånd, stödinsatser, vård och behandling samt annan social service som följer av bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453) och 2 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, 2.faderskapsutredningar, utredning om vårdnad av barn, adoptionsärenden samt annan verksamhet inom familjerätten som följer av bestämmelserna i , 3.handläggning av ärenden och annan verksamhet som följer av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 4.handläggning av ärenden om insatser och för särskilda uppgifter som följer av bestämmelserna i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 5.handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, 6.handläggning av ärenden om bistånd som lämnas av socialnämnd enligt lagstiftning om mottagande av asylsökande m.fl., 7.handläggning av ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 8.handläggning av ärenden och annan verksamhet inom som utförs vid invandrarbyrå, 9. handläggning av ärenden som följer av bestämmelserna i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lag- 9. handläggning av ärenden som följer av bestämmelserna i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lag- ningen (1998:980), samt ningen (1998:980), 10. tillsyn, uppföljning, utvär- 10. tillsyn, uppföljning, utvär- dering, kvalitetssäkring och admi- dering, kvalitetssäkring och admi- nistration av verksamheten. nistration av verksamheten, (2012:00) om sanktionsavgift på Vid handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade och som följer av bestämmelserna i körkortsförordningen får en myndighet inte behandla andra känsliga personuppgifter än uppgifter som rör hälsa. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2010:2034 För handläggning av ärenden, planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultatredovisning, utvärdering och samarbete inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet enligt 4 § 1, 3 och 5 lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten får i fråga om arbetssökande och andra personer som omfattas av verksamheten endast följande personuppgifter behandlas: 1.namn, person- eller samordningsnummer, adress, e-post- adress, telefonnummer och andra kontakt- och identifieringsuppgifter, 2.löne- och kontouppgifter, 3.medborgarskap och födelseland, 4.uppgifter om arbetslöshet, inskrivningstid hos Arbetsförmedlingen och tillhörighet till arbetslöshetskassa, 5.uppgifter om inresedatum till , ansökan om uppehållstillstånd, folkbokföringsdatum, arbetstillstånd och uppehållstillstånd eller uppehållskort, 6.önskemål om typ av arbete, arbetstid, arbetsort, anställningsform och varaktighet samt uppgifter om körkort och tillgång till bil, utbildning, arbetslivserfarenhet, tidigare arbetsgivare, språkkunskaper, speciell kompetens och andra uppgifter som har betydelse vid arbetssökning, 7.uppgifter om behov av språk-, syn- eller teckentolk, arbetshjälpmedel eller av särskild anpassning av insatser, 8.uppgifter om tidpunkter, händelser och innehåll i kontakter med Arbetsförmedlingen och kompletterande aktörer, 9.uppgifter om den arbetssökande som rapporteras in av en kompletterande aktör, en myndighet eller en arbetsgivare, 10.uppgifter som behövs som underlag för beslut om anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program eller för beslut om nystartsjobb, 11.uppgifter om anvisning till arbetsmarknadspolitiska program, typ av program, ersättning från arbetslöshetskassa eller för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och om samordning med andra förmåner, 12.uppgifter om etableringsersättning, etableringstillägg, bostadsersättning, bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. samt andra uppgifter som har betydelse för handläggningen av ärenden enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare, förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare och förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 13. uppgifter om sökta arbe- 13. uppgifter om sökta arbe- ten, anvisningar till arbete och ten, anvisningar till arbete och resultatet av gjorda anvisningar, resultatet av gjorda anvisningar, 14. andra uppgifter som har 14. andra uppgifter som har lämnats i ett ärende eller som är lämnats i ett ärende eller som är absolut nödvändiga för hand- absolut nödvändiga för hand- läggningen av ett ärende, och läggningen av ett ärende. 15. uppgifter som behövs inför ett beslut om sanktionsavgift enligt lagen (2012:00) om sanktions- avgift på trygghetssystemens om- Första stycket gäller även behandling av personuppgifter om en arbetssökandes barn, make, maka eller sambo eller annan närstående person, för det fall uppgifterna har betydelse i ett ärende om etableringsersättning enligt förordningen om ersättning till vissa nyanlända invandrare, om bosättning enligt förordningen om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare eller om etableringsinsatser enligt förordningen om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Personuppgifter som avses i första stycket och som avser en arbetssökandes barn, make, maka eller sambo eller annan närstående person får även behandlas i andra ärenden om uppgifterna är absolut nödvändiga för handläggningen av ärendet. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Enligt direktiven till denna utredning, vilka bifogas i bilaga 1-2, ska utredningen överväga om det finns behov av och är lämpligt att införa ett administrativt sanktionssystem i syfte att motverka att sådana bidrag och ersättningar för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , (), , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna utbetalas på felaktiga grunder eller med för högt belopp. Därvid ska särskilt övervägas om det är lämpligt att vid sidan av bidragsbrottslagen (2007:612) införa ett administrativt sanktionssystem, som innebär att den som lämnar oriktiga uppgifter vilka kan leda till att en förmån betalas ut felaktigt eller med ett för högt belopp kan bli skyldig att betala en avgift. Om utredningen skulle finna att det finns behov av och är lämpligt att införa ett sådant system, ska utredningen lämna förslag på utformningen av ett administrativt sanktionssystem. En utgångspunkt för uppdraget ska enligt direktiven vara att såväl avgifter som straffansvar inte ska kunna komma i fråga för ett och samma fall av felaktig utbetalning. I det sammanhanget ska utredningen överväga vilka fall som ska omfattas av straffansvar respektive av administrativa sanktioner. Ytterligare en utgångspunkt är att en sanktionsavgift i första hand ska komma i fråga vid felaktigheter som är mindre allvarliga. Utredningen ska enligt direktiven följa beredningen av förslaget att införa en bidragsspärr och beakta eventuella förslag från regering i den frågan. Något införande av bidragsspärr har dock inte föreslagits av regeringen. Utredningens uppdrag och arbete I utredningen har förutom den särskilda utredaren och sekreteraren ingått experter och sakkunniga från , , , , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Arbetslöshetskassornas samorganisation, , och i . Utredningen påbörjade sitt egentliga arbete . Den har bedrivits i de former som är vanliga för kommittéarbete. Utredningen har haft sju sammanträden, vid vilka experter och sakkunniga har deltagit. Utredningen lämnar förslag till en lag om sanktionsavgift på trygghetssystemens område samt flera förslag till ändringar i gällande författningar. Utredningen ska enligt sina direktiv överväga behovet av och lämpligheten i ett administrativt sanktionssystem, för att motverka att sådana bidrag och ersättningar1 för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , (), , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna utbetalas på felaktiga grunder eller med för högt belopp. I detta kapitel beskriver utredningen de ekonomiska förmåner som omfattas av uppdraget. 2.1Förmåner som handläggs av Enligt 10 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) har en gravid kvinna som omfattas av sjukförsäkringen rätt till graviditetspenning om graviditeten har satt ner hennes förmåga att utföra uppgifterna i förvärvsarbetet med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. Rätt till graviditetspenning föreligger även för en gravid kvinna som inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete under graviditet och hon inte kan omplaceras till annat arbete. Graviditetspenning utbetalas till kvinnan efter ansökan. Ersättningen uppgår till samma belopp som sjukpenningen, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. 1 Även pensioner och lån omfattas av utredningens uppdrag. Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning Reglerna om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning finns framför allt i 11-13 kap. SFB. Föräldrapenning är den ersättning föräldrar får för att kunna vara hemma med sina barn i stället för att arbeta. Den betalas enligt huvudregeln ut i sammanlagt per barn. Vid gemensam vårdnad har föräldrarna rätt var med föräldrapenning. Av dessa är reserverade för var och en av föräldrarna. Huvudregeln är att tillfällig föräldrapenning kan betalas ut om en förälder avstår från att arbeta för att vårda ett sjukt eller smittat barn. förutsätter tillfällig föräldrapenning för vård av barn intyg om barnets frånvaro från förskola eller skola. Sådant intyg skickas till den sökande när begäran om tillfällig föräldrapenning inkommit till . Förskolan eller skolan ska därefter underteckna intyget, och föräldern ska sedan skicka in det till . Först därefter kan ersättningen beviljas. Barnbidrag utgår för barn som bor i enligt bestämmelser som finns i 14-16 kap. SFB. Det betalas ut från och med månaden efter barnets födelse, eller senare om barnet då flyttar till . Barnbidraget uppgår till ett fast belopp och betalas ut automatiskt till och med det kvartal då barnet fyller . Enligt 15 kap. SFB har en elev som fortfarande går i grundskola eller särskola rätt till förlängt barnbidrag från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Elever som studerar på gymnasiet kan få studiebidrag från CSN från och med kvartalet närmast efter det kvartal då eleven fyllde . Om en förälder ensam har vårdnaden om ett barn har den föräldern rätt att få barnbidraget utbetalat till sig. Föräldrar som har gemensam vårdnad om sitt barn kan välja vem som ska få barnbidraget. Barn som är myndiga eller gifta får som utgångspunkt barnbidraget själva. Om det finns synnerliga skäl får bidraget på framställning av socialnämnden utbetalas till någon annan än föräldrarna eller till nämnden att användas för barnets bästa. Flerbarnstillägg betalas automatiskt ut till den förälder som får barnbidrag för minst två barn. Flerbarnstillägget innebär att bidraget utgår med ett visst högre belopp än annars. Underhållsstöd lämnas till barn enligt bestämmelserna i 17-19 kap. SFB. Något förenklat kan sägas att två av förutsättningarna för stödet är att barnets föräldrar inte bor tillsammans samt att den ena föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet enligt gentemot barnet. Underhållsstöd finns i tre olika former: fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag och underhållsstöd vid växelvist boende. När den som ska betala underhållsbidrag betalar ett lägre belopp än han eller hon enligt reglerna i är skyldig till eller inte betalar något alls, kan barnet ha rätt till underhållsstöd. När den som är skyldig att betala underhållsbidrag inte beräknas ha ekonomiska förutsättningar att betala hela bidragsbeloppet, kan barnet ha rätt till utfyllnadsbidrag upp till det belopp som motsvaras av underhållsbidraget. Underhållsstöd vid växelvist boende, slutligen, kan utbetalas när barnet bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna och beror på föräldrarnas respektive inkomster. Underhållsstöd kan lämnas till dess barnet fyllt . Dessutom kan ungdomar mellan ansöka om förlängt underhållsstöd för studerande. Stödet utbetalas till den s.k. boendeföräldern eller vid växelvist boende till båda föräldrarna. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, betalas stödet ut till den kvinnliga vårdnadshavaren, om vårdnadshavarna inte begärt annat. Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande. Om det finns synnerliga skäl får på framställning av socialnämnden betala ut ersättningen till lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. Adoptivföräldrar kan vid adoption av utländska barn få bidrag enligt 21 kap. SFB. Om förutsättningarna för bidrag är uppfyllda utbetalas ett schablonbelopp. Om föräldrarna inte kommit överens om något annat sker utbetalningen med halva beloppet till var och en av dem. Ansökan om bidrag måste göras från den dag adoptionen blev giltig här i landet. Den som är anställd och inte kan arbeta på grund av sjukdom har, enligt vad som anges i lagen (1991:1047) om sjuklön, rätt till sjuklön från sin arbetsgivare i sjukperioden. Normalt utgör i sjukperioden karensdag och för denna utgår ingen ersättning. För dag 2-14 utgör sjuklönen av den ursprungliga lönen. En förutsättning för sjuklön är att arbetstagaren anställts för en period om minst en månad eller har arbetat sammanhängande hos arbetsgivaren. För att få sjuklön fr.o.m. sjunde dagen efter anmälningsdagen måste arbetstagaren dessutom, utan särskild anmodan, visa intyg för arbetsgivaren som styrker att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Genom kollektivavtal får dock införas andra krav i fråga om läkarintyg än lagen föreskriver. Som framgått här ovan är det arbetsgivaren och inte som ansvarar för handläggning och utbetalning av sjuklön. Det innebär att ersättning i form av sjuklön inte omfattas av utredningens uppdrag. Om det uppstår en tvist om sjuklön finns det dock vissa möjligheter för den enskilde att få statlig sjuklönegaranti. Garantin innebär att staten garanterar arbetstagaren en viss ersättning under den pågående tvisten. En förutsättning är att det finns sannolika skäl för att arbetstagaren har rätt till den begärda sjuklönen eller del därav. Har betalat ut ersättningen inträder myndigheten i arbetstagarens rätt till sjuklön gentemot arbetsgivaren. Ansvaret för ersättning vid sjukdom övergår normalt till som då kan betala ut sjukpenning till den anställde. Sjukpenning kan dock utgå redan från början av sjukperioden för den som är egen företagare, arbetslös, föräldraledig eller ledig med graviditetspenning. Regler om sjukpenning finns huvudsakligen i 27 och 28 kap. SFB. För sjukpenning krävs att den anställdes arbetsförmåga på grund av sjukdom satts ned med minst en fjärdedel. Avsikten med sjukpenningen är att den ska kompensera för den inkomstförlust som den enskilde kan drabbas av till följd av arbetsoförmågan. I normala fall är det arbetsgivaren som anmäler till att den anställde varit sjuk . skickar därefter ut en blankett för ansökan om sjukpenning som den anställde ska fylla i och lämna in till kassan. Alla som är sjukskrivna måste uppvisa ett läkarintyg för att ha rätt till fortsatt ersättning (se beträffande sjuklön ovan). För att underlätta den försäkrades återgång till arbete i anslutning till ett sjukdomsfall får, i stället för den sjukpenning som annars skulle ha lämnats, skälig ersättning lämnas för den försäkrades merutgifter för resor till och från arbetet. Den som har nedsatt arbetsförmåga och som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering som avser att korta sjukdomstiden eller att förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan kan få rehabiliteringsersättning. Ersättningen förutsätter ansökan och består av två delar: rehabiliteringspenning och särskilt bidrag. Rehabiliteringspenningen uppgår till samma belopp som sjukpenningen. Det särskilda bidraget kan ersätta utgifter för läromedel och kursavgifter. Det kan också ge ersättning för resor och traktamente om den enskilde måste bo på annan ort för att kunna delta i rehabiliteringen. Reglerna om rehabiliteringsersättning finns främst i 29-31 kap. SFB. Arbetstagare och arbetsgivare kan under vissa förutsättningar få bidrag till arbetshjälpmedel. Bidraget kan avse kostnader för att köpa eller hyra hjälpmedel, för vissa undersökningar och för att reparera arbetshjälpmedlet. Regler om detta finns i förordningen (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av arbetshjälpmedel. Utbetalning sker till sökanden efter uppvisande av faktura eller orderbekräftelse. Reglerna om sjukersättning och aktivitetsersättning finns främst i 32-37 kap. SFB. För rätt till sjukersättning krävs att efter utredning bedömt arbetsförmågan stadigvarande nedsatt med minst en fjärdedel. Sjukersättning lämnas tills vidare och riktar sig till dem . Aktivitetsersättning, däremot, är tidsbegränsad och kan utbetalas till den försäkrade det år då han eller hon fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Sjukersättning och aktivitetsersättning är inkomstrelaterade förmåner. Hel inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning motsvarar av den inkomst som beräknar att den försäkrade troligen skulle ha haft om han eller hon hade arbetat, s.k. antagandeinkomst. Den som har haft låga eller inga inkomster alls kan i stället få garantiersättning, som uppgår till högst 2,4 prisbasbelopp . Aktivitetsersättningen utges även som en särskild ersättning för kostnader som uppstår med anledning av de eventuella aktiviteter som den enskilde deltar i på grund av den nedsatta arbetsförmågan. Sjukersättning eller aktivitetsersättning kan beviljas efter ansökan från den försäkrade. Om bedömer att den försäkrade uppfyller villkoren för sjukersättning eller aktivitetsersättning kan dessutom på eget initiativ besluta att byta ut sjukpenning eller rehabiliteringspenning mot sådan ersättning. kan också utan ansökan från den som redan uppbär aktivitetsersättning bevilja förmånen för ytterligare . Med arbetsskada avses en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Arbetsskadeförsäkringen omfattar alla som förvärvsarbetar, dvs. anställda, uppdragstagare och egna företagare.