sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Är antalet stiftare mindre, kan en mera naturlig ordning vara att man gemensamt upprättar en stiftelseurkund som undertecknas av samtliga stiftare. – Kravet på dokumentation är inte avsett att vara ett formaliekrav utan en ordningsföreskrift. Kan det på annat sätt styrkas att de åtgärder som anges i para- grafens första stycke har kommit till stånd, är föreningsbildningen alltså likväl giltig. När samtliga i paragrafen angivna åtgärder har vidtagits är fören- ingen bildad och styrelseledamöterna och, i förekommande fall, revisorerna och lekmannarevisorerna inträder i sina funktioner. Styrelsen kan – såsom framgår av 3 kap. 6 § – kräva in insatser och avgifter. För att föreningen ska bli bestående, krävs dock att fören- ingen registreras i föreningsregistret. Om anmälan om registrering inte görs i föreskriven tid eller om registrering vägras, faller frågan om föreningens bildande (se 3 kap. 4 §). Fram till dess att regi- strering sker, saknar föreningen rättskapacitet (se 3 kap. 5 §, mot- satsvis). 3 kap. 3 § Föreningen ska anmälas för registrering i föreningsregistret inom sex mån- ader från bildandet. Om föreningen enligt stadgarna inte ska börja sin verksamhet förrän ett visst villkor har uppfyllts, ska den sexmånadersfrist som anges i första stycket löpa från den tidpunkt då villkoret är uppfyllt. Föreningen får inte registreras . Paragrafens första stycke överensstämmer i sak med 2 kap. 3 § första och andra styckena i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 84 och 85). Avsikten är att bestämmelser om vilka hand- lingar som ska ges in i samband med registreringsanmälan ska tas in i förordning. I underlaget för registreringen bör bl.a. den doku- mentation som avses i 3 kap. 2 § andra stycket ingå. granskning av att de i 3 kap. 2 § angivna förutsättningarna före- ligger och att stadgarna står i överensstämmelse med lagen kan då grundas på denna dokumentation. ska också kon- trollera att de som har bildat föreningen har varit kapabla att göra detta. Stiftarnas ålder får kontrolleras genom intyg från föreningens styrelse. Såsom framgår av andra stycket är det – liksom enligt den nu- varande föreningslagen – möjligt att i samband med föreningsbild- ningen bestämma att föreningen ska börja sin verksamhet först sedan ett visst villkor har uppfyllts. Registreringsanmälan behöver då inte göras förrän det angivna villkoret är uppfyllt. Detta förutsätter dock att den aktuella bestämmelsen har tagits in i stadgarna. Om ett mot- svarande beslut har fattats såsom vanligt stämmobeslut, påverkar det däremot inte den tidpunkt då registreringsanmälan måste göras. 3 kap. 4 § Frågan om föreningens bildande faller, om 1.anmälan för registrering inte har gjorts inom den tid som anges i 3 §, eller 2.Bolagsverket genom beslut som har vunnit laga kraft har avskrivit en sådan anmälan eller vägrat registrering. Om frågan om föreningens bildande har fallit, ska inbetalda medlems- insatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter samt uppkommen avkastning genast betalas tillbaka. Styrelseledamöterna svarar solidariskt för återbetalningen. Vid återbetalningen får avdrag göras för kostnader på grund av åtgärder enligt 6 §. Paragrafen överensstämmer i sak med 2 kap. 3 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen. I andra stycket första meningen har tyd- liggjorts att bestämmelsen tar sikte på medlemsinsatser, förlags- insatser och medlemsavgifter. I andra meningen har klargjorts att styrelseledamöternas betalningsansvar är solidariskt. Någon ändring i förhållande till gällande rätt är inte avsedd (se prop. 1986/87:7 s. 85). En ekonomisk förenings förmåga att företa rättshandlingar 3 kap. 5 § Sedan en ekonomisk förening har registrerats i föreningsregistret kan den för- värva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och myndigheter. Paragrafen överensstämmer i sak med 1 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 79 och 80). Av para- grafen följer motsatsvis att den ekonomiska föreningen saknar rätts- kapacitet före registreringen, dock att – såsom framgår av 3 kap. 6 § – styrelsen har behörighet att föra talan i mål om föreningens bild- ande och vidta andra åtgärder för att kräva in medlemsinsatser, för- lagsinsatser och medlemsavgifter. Rättshandlingar före föreningens registrering 3 kap. 6 § har registrerats, kan styrelsen för föreningens räkning föra talan i mål som rör föreningens bildande och vidta andra åtgärder för att kräva in medlemsinsatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter. Paragrafen överensstämmer i sak med 2 kap. 4 § första stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/86:7 s. 86). Uttrycket ut- fästa insatser och avgifter har i förtydligande syfte bytts ut mot medlemsinsatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter. 3 kap. 7 § Uppkommer en förpliktelse genom någon åtgärd som vidtas i föreningens namn före registreringen, svarar de som har beslutat eller deltagit i åtgärden solidariskt för förpliktelsen. När föreningen har registrerats, övergår ansvaret på fören- ingen, om förpliktelsen har tillkommit efter det att föreningen bildades. Paragrafen överensstämmer i sak med 2 kap. 4 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 86). 3 kap. 8 § Om det har slutits avtal för föreningen före registreringen gäller följande. En avtalspart som inte kände till att föreningen inte var registrerad, kan från- träda avtalet till dess att föreningen har registrerats. En avtalspart som kände till att föreningen inte var registrerad kan, om inte annat har avtalats, från- träda avtalet endast om frågan om föreningens bildande har fallit enligt 4 §. Paragrafen – som har utformats på samma sätt som den motsvarande bestämmelsen i 2 kap. 27 § aktiebolagslagen – överensstämmer i sak med 2 kap. 4 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 86). 4 kap. Föreningens stadgar 4 kap. 1 § Föreningens stadgar ska ange 2.den kommun i där föreningens styrelse ska ha sitt säte, 3.vilken verksamhet som föreningen ska bedriva, 4.storleken av den obligatoriska insatsen, hur denna ska betalas och i vilken utsträckning en medlem får delta i föreningen med överinsatser, 5.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och, om sådana ska finnas, styrelsesuppleanter samt tiden för deras uppdrag, 6.hur föreningsstämma ska sammankallas, 7.vilka ärenden som ska tas upp på ordinarie stämma, 8.vilken tid som föreningens räkenskapsår ska omfatta, 9.grunderna för användandet av föreningens vinst, och 10.vad som ska göras med föreningens återstående tillgångar när föreningen upplöses. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad föreningens stadgar ska innehålla. De här angivna uppgifterna är obligatoriska. Paragrafens bestämmelser kompletteras av bestämmelserna i 4 kap. 2 och 3 §§ som ställer krav på viss stadgereglering när det i föreningen ska före- komma s.k. medlemsavgifter och när föreningen ska ha euro som redovisningsvaluta. Föreningen är oförhindrad att i stadgarna ta in bestämmelser av andra slag än de som anges i de nu nämnda paragraferna. I den mån en viss fråga regleras i lagen får dock frågan inte regleras på ett av- vikande sätt i stadgarna annat än om det uttryckligen medges i lagen. I punkten 1 i denna paragraf anges att stadgarna ska innehålla uppgift om föreningens firma. Detta överensstämmer med gällande rätt. Firman måste vara förenlig med bestämmelserna om firma i och firmalagen (1974:156). Enligt punkten 2 ska stadgarna ange den kommun där styrelsen ska ha sitt säte. Här har ordet ort ersatts med kommun. I punkten 3 föreskrivs att stadgarna ska ange vilken verksamhet föreningen ska bedriva, t.ex. försäljning av livsmedel och liknande produkter till medlemmarna (jfr 3 kap. 1 § aktiebolagslagen där samma sak uttrycks på annat sätt, nämligen föremålet för fören- ingens verksamhet, angivet till sin art). Om föreningen ska bedriva flera olika verksamheter, ska samtliga anges. anges på ett sådant sätt att det framgår hur medlemmarna ska delta i denna. – Vad stadgarna innehåller i detta hänseende sätter gränser för vilken verksamhet som kan bedrivas i föreningen. Om fören- ingen vill förändra sin verksamhet, kan detta – beroende på hur stadgarna är utformade – förutsätta ändringar i stadgarna. Mindre verksamhetsförändringar som är en följd av ändrade ekonomiska eller tekniska förhållanden men som inte förändrar verksamhetens karak- tär torde dock normalt kunna göras utan att stadgarna först ändras. Enligt den nuvarande föreningslagen ska stadgarna även inne- hålla uppgift om ändamålet med föreningens verksamhet. Efter- som ändamålet med en ekonomisk förening (främja medlemmarnas ekonomiska intressen) redan framgår av lagen (se 2 kap. 2 §) har det inte ansetts nödvändigt att överföra detta krav till den nya lagen. Ingenting hindrar dock att ändamålet snävas in genom bestäm- melser i stadgarna, t.ex. så att där anges att medlemmarnas ekono- miska intressen ska främjas genom en för medlemmarna förmånlig prissättning på de produkter som föreningen tillhandahåller. I punkten 4 föreskrivs att stadgarna ska innehålla uppgifter om den insats som varje medlem ska betala (dvs. den obligatoriska insatsen, se 1 kap. 4 §). I stadgarna kan bestämmas att olika med- lemmar eller medlemsgrupper ska delta med olika insatser. Det är naturligt att insatsens storlek anges med visst belopp i kronor. Lag- texten är emellertid inte avsedd att förhindra att medlemmarnas insatsskyldighet uttrycks på annat sätt, t.ex. i procent av medlemmens avräkningsvärde i kronor, under förutsättning att insatsens storlek, mätt i kronor (eller, om föreningen har euro som redovisnings- valuta, euro), kan räknas fram. I fråga om det närmare sättet för betalningen kan det i stadgarna överlämnas till styrelsen att bestämma detta, t.ex. att framtida amorteringar enligt styrelsens bestämmande erläggs genom att medlemmens avräkningslikvid tas i anspråk. Stadge- bestämmelser som helt överlåter till styrelsen att bestämma sättet för betalningen av insatserna kan emellertid inte anses vara tillräck- ligt preciserade. Det är inte nödvändigt att reglera frågan om tidpunkten för betalning av den obligatoriska insatsen i stadgarna. Detta kan lika- väl regleras genom beslut av styrelsen. När det gäller valet av tid- punkt lämnar lagen föreningen stor frihet. Det kan bestämmas att insatsen i sin helhet ska betalas när medlemmen går med i fören- ingen. Det är också möjligt att bestämma att insatsen, helt eller delvis, ska betalas , t.ex. genom årliga amor- teringar eller genom ianspråktagande av medlemmens framtida avräk- ningslikvid eller återbäring. I ett arbetskooperativ kan det t.ex. be- stämmas att viss, i kronor bestämd del av medlemmens lön ska stanna kvar i föreningen såsom amortering på medlemmens insats. Om det ska kunna förekomma överinsatser (se 1 kap. 4 §) i för- eningen, måste också detta anges i stadgarna. En sådan stadge- bestämmelse kan – men behöver inte – precisera hur stora över- insatser som ska få förekomma. Av punkten 5 följer att stadgarna ska innehålla uppgift om an- talet styrelseledamöter. Alternativt kan anges ett visst spann inom vilket stämman själv får bestämma hur många ledamöter som ska utses. Av 8 kap. 2 § andra stycket framgår att man vid beräkningen av hur många styrelseledamöter som ska utses inte ska räkna med sådana styrelseledamöter som är arbetstagarrepresentanter enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. I stadgarna ska också anges för hur styrelseledamöternas uppdrag ska gälla (jfr 8 kap. 11 §). Om det ska finnas styrelsesuppleanter, ska motsvarande uppgifter lämnas om dessa. Enligt den nuvarande föreningslagen ska det i stadgarna också anges antalet revisorer samt tiden för revisorernas uppdrag. Någon bestämmelse av detta slag har inte tagits in i förslaget. Detta samman- hänger med att, enligt förslaget, en ekonomisk förening behöver ha revisor endast i vissa, i förslagets 9 kap. särskilt angivna, fall. Det har mot den bakgrunden ansetts att det bör överlämnas till fören- ingen själv att avgöra i vilken utsträckning frågor om revision och revisorer bör regleras i stadgarna. – För det fall föreningen har en revisor och hans eller hennes mandattid inte anges i stadgarna, gäller vad som anges i 9 kap. 24 § om uppdragstidens längd. Enligt punkten 6 ska det i stadgarna anges hur kallelse till stämma ska ske (jfr 7 kap. 20 §), t.ex. genom sedvanlig post eller genom annonsering. Såsom framgår av 7 kap. 20 § kräver lagen att det i vissa fall skickas ut skriftliga kallelser. Det kravet kan inte sättas åt sidan genom stadgebestämmelser. Lagen medger däremot att det i dessa fall tillämpas något slag av elektroniskt kallelseförfarande enligt bestämmelserna i 1 kap. 10 och 11 §§. Om stadgarna ställer krav på skriftlig kallelse i dessa fall, kan dock dessa bestämmelser inte tillämpas. Enligt den nuvarande föreningslagen ska det i stadgarna även anges inom vilken tid föreningsstämman ska sammankallas. Mot bakgrund av att det i 7 kap. 16–19 §§ anges inom vilka tidsfrister kallelse ska ske har det inte ansetts nödvändigt att ta in motsvar- ande krav i den föreslagna nya lagen. Ingenting hindrar dock att frågan ändå regleras i stadgarna, antingen genom att lagens tids- frister upprepas eller genom att tiden för kallelse preciseras. – I den nuvarande lagen finns också ett krav på att det i stadgarna anges hur andra meddelanden till medlemmar och fullmäktige än kallelser ska skickas. Det har inte ansetts nödvändigt att överföra denna bestämmelse – som saknar motsvarighet i aktiebolagslagen – till den föreslagna nya lagen. Givetvis är föreningen ändå oför- hindrad att i stadgarna reglera hur meddelanden till medlemmar och fullmäktige ska skickas. Enligt punkten 7 ska det i stadgarna också anges vilka ärenden som ska förekomma på ordinarie stämma. Detta överensstämmer med gällande rätt. Punkten 8 – om tiden för föreningens räkenskapsår – överens- stämmer med gällande rätt. I punkten 9 anges att i stadgarna ska anges grunderna för an- vändandet av föreningens vinst. I stadgarna ska således anges efter vilka principer en i balansräkningen konstaterad vinst ska användas. Även om detta inte uttryckligen anges i stadgarna får utgångs- punkten för stadgarnas bestämmelser anses vara att vinsten ska för- delas mellan medlemmarna. Det finns emellertid inget hinder mot att i stadgarna bestämma att vinsten, helt eller delvis, ska komma andra än medlemmarna till del, under förutsättning att det huvud- sakliga syftet med föreningens verksamhet är att främja medlemmarnas ekonomiska intressen (se även kommentaren till 14 kap. 1 §). Det finns inte heller något som hindrar att det i stadgarna bestäms att vinsten regelmässigt ska användas för att kon- solidera verksamheten. – Om vinsten ska tillkomma medlemmarna, måste det bl.a. anges om s.k. insatsränta ska förekomma och efter vilka grunder utdelning i övrigt ska beräknas. Det sagda innebär ingen förändring i förhållande till vad som har gällt . Enligt punkten 10 ska det i stadgarna också anges vad som ska göras med föreningens återstående tillgångar när föreningen upp- löses. Det vanliga torde vara att tillgångarna ska fördelas mellan de vid upplösningen befintliga medlemmarna. Principerna för denna fördelning måste i så fall finnas angiven i stadgarna, dvs. om fördel- ningen exempelvis ska ske i förhållande till medlemmarnas andelar, till medlemmarnas deltagande i föreningens omsättning eller till någon annan faktor. Det är också möjligt att i stadgarna bestämma att återstående tillgångar ska tillfalla någon eller några andra än med- lemmar. Uppgifter om medlemsavgifter m.m. 4 kap. 2 § Om det ska förekomma regelbundna avgifter till föreningen eller avgifter till föreningen som är beroende av särskilda avgiftsbeslut (medlemsavgifter), ska stadgarna innehålla uppgift om avgifternas belopp eller de högsta belopp till vilka avgifterna får bestämmas. Om det ska förekomma inträdesavgifter i föreningen, avsedda att ut- jämna skillnaden mellan den obligatoriska insatsen och andelens värde, ska också detta anges. Paragrafens första stycke överensstämmer i sak med den bestäm- melse som finns i 2 kap. 2 § första stycket 5 i den nuvarande fören- ingslagen. Den innebär att eventuella medlemsavgifter ska regleras i stadgarna. Med medlemsavgifter avses avgifter som utan vidare följer med medlemskapet i föreningen och som antingen ska betalas regel- bundet i enlighet med bestämmelserna i stadgarna eller tas ut efter särskilda stämmobeslut. Andra stycket saknar tidigare motsvarighet. Den avser s.k. inträdes- avgifter. Sådana kan tas ut av en ny medlem för att utjämna skill- naden mellan å ena sidan den insats som han eller hon måste betala och det ekonomiska värdet av andelen (jfr NJA II 1951 s. 42). Om sådana avgifter ska tas ut, måste det finnas bestämmelser om detta i stadgarna. Inträdesavgifternas storlek behöver dock inte preciseras i stadgarna. Paragrafen omfattar inte s.k. serviceavgifter, dvs. avgifter som betalas för varor och tjänster som föreningen tillhandahåller enligt avtal med medlemmarna. Den omfattar inte heller olika slag av administrativa avgifter som tas ut av den som ansöker om med- lemskap. Det hindrar inte att det i stadgarna tas in olika typer av prislistor där avgifter av dessa slag regleras. Att storleken av ser- viceavgifter och administrativa avgifter regleras i stadgarna medför dock inte att avgifterna blir att anse som medlemsavgifter eller inträdesavgifter i lagens bemärkelse. 4 kap. 3 § Om föreningen ska ha euro som redovisningsvaluta, ska detta anges i stadgarna. I så fall ska stadgarna också innehålla uppgift om att den insats som varje medlem ska delta med i föreningen ska vara bestämd i euro. Paragrafen överensstämmer i sak med 2 kap. 2 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1999/2000:23 s. 97 f. och 227). Vem som kan besluta om ändring av stadgarna 4 kap. 4 § Ändringar i stadgarna beslutas av föreningsstämman. Bestämmelser om för- eningsstämmans beslut finns i 7 kap. I den nuvarande föreningslagen finns bestämmelserna om ändring av stadgarna i 7 kap. I förslaget har – efter förebild av regleringen i aktiebolagslagen – sådana bestämmelser om ändring av stadgarna som inte avser förfarandet vid föreningsstämman i stället tagits in i samma kapitel som bestämmelserna om stadgarnas inne- håll. Förebilden till den här paragrafen finns i 3 kap. 4 § aktiebolags- lagen. Regeringens tillstånd till ändringar av stadgarna 4 kap. 5 § Om det på grund av lag eller annan författning eller efter regeringens med- givande har tagits in en bestämmelse i stadgarna som innebär att en viss annan bestämmelse i stadgarna inte får ändras utan regeringens tillstånd, får inte heller den förstnämnda bestämmelsen ändras utan att regeringen har gett tillstånd till det. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 14 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen men har getts en något annorlunda redak- tionell utformning. Anmälan och verkställighet av beslut om ändring av stadgarna 4 kap. 6 § Ett beslut om ändring av stadgarna ska genast anmälas för registrering i fören- ingsregistret. Beslutet får inte verkställas förrän det har registrerats. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 14 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. Bestämmelsen om att ett beslut om ändring av stadgarna inte får verkställas förrän det har registrerats har en direkt motsvarighet i 3 kap. 5 § aktiebolagslagen. Innebörden i den bestämmelsen och dess tidigare, likalydande motsvarigheter har tidigare inte varit alldeles klar. synes dock klart att verkställighetshinder föreligger endast beträffande åtgärder som har en i princip definitiv karaktär, t.ex. att färdigställa och fastställa en årsredovisning. Däremot hindrar bestämmelsen inte att styrelsen före registreringen vidtar åtgärder och fattar beslut av förberedande karaktär, såsom t.ex. kan vara fallet om föreningen har beslutat om att ändra den i stadgarna an- givna verksamheten. Bestämmelsen hindrar inte heller att förenings- stämman fattar beslut av mera definitiv karaktär som är beroende av en eller tidigare beslutad stadgeändring under förutsätt- ning att besluten, uttryckligen eller underförstått, är villkorade av att stadgeändringen registreras. Detta ger stämman möjlighet att vid ett och samma tillfälle besluta om dels en utvidgning av verk- samheten, dels ett förvärv av en rörelse som är beroende av denna stadgeändring. I det sistnämnda fallet måste dock givetvis de avtal som träffas utformas så att föreningen blir bunden av dem tidigast i samband med registreringen av beslutet om stadgeändring. Verkställighet av beslut om stadgeändring som innebär lindrad insatsskyldighet 4 kap. 7 § Om ett beslut om ändring av stadgarna innebär att beloppet av den obliga- toriska insats med vilken en medlem deltar i föreningen att medlemmens skyldighet enligt stadgarna att betala en sådan insats lindras på något annat sätt, får beslutet inte verkställas förrän efter registreringen. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 14 § femte stycket i den nuvarande föreningslagen. Den innebär att beslut om lindrad insatsskyldighet får verkställas först med viss fördröjning, näm- ligen från det att beslutet registrerades. Paragrafen är i första hand tillämplig på beslut som innebär att det i stadgarna bestämda insatsbeloppet (dvs. den obligatoriska insatsen) justeras nedåt. Ett sådant beslut ger medlemmen rätt att, med de begränsningar som framgår av 11 kap. 17 §, begära återbetalning av överskjutande redan inbetalda insatser. Beslutet innebär dessutom att föreningen kan kräva in ännu obetalda insatsbelopp, i den mån de över- stiger det nya, lägre insatsbeloppet. I båda fallen får beslutet börja tillämpas först från det att beslutet registrerades. En annan typ av beslut som paragrafen är tillämplig på är beslut att ändra stadgarna så att kraven på amortering av ännu obetalda obligatoriska insatser lindras, t.ex. i fråga om amorteringstakten. Verkan av beslut om stadgeändring mot medlem som inte har samtyckt till ändringen 4 kap. 8 § Ett beslut om ändring av stadgarna får inte tillämpas mot en medlem som inte har samtyckt till ändringen, om 1. beslutet innebär a) att medlemmens rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplös- ning inskränks, b) att medlemmens rätt att få ut belopp enligt bestämmelserna i 11 kap. inskränks, c) att medlemmens rätt att gå ur föreningen försvåras, d) att medlemmens förpliktelser att betala insatser eller avgifter till fören- ingen ökas, eller e) att medlemmens rätt till föreningens vinst inskränks, och medlemmen säger upp sig till utträde inom en månad från det att be- slutet fattades eller, om beslutet fattades av fullmäktige, från det att medlemmen underrättades om beslutet. I ett sådant fall får medlemmen, oavsett vad som är bestämt i stadgarna, gå ur föreningen vid det räkenskapsårsskifte som infaller näst efter uppsägningen. Vid utträdet har medlemmen de rättigheter som en av- gående medlem har enligt 11 kap. Paragrafen motsvarar 7 kap. 15 § tredje stycket första meningen i den nuvarande föreningslagen och har utformats i huvudsak i enlig- het med utredningens förslag i SOU 2009:37 (se 7 kap. 52 § i för- slaget till ändring i lagen om ekonomiska föreningar). En saklig änd- ring har skett i punkten 1 b i första stycket. Den motsvarande be- stämmelsen i den nuvarande lagen är tillämplig när medlemmens rätt att få ut insats inskränks. Ordet insats har bytts ut mot belopp. Därmed följer att paragrafens bestämmelser om utträdes- rätt är tillämpliga även vid stadgeändring som innebär en inskränk- ning i den rätt som en medlem i ett arbetskooperativ kan ha enligt stadgarna att i samband med utträde få ut viss del av föreningens fria egna kapital (jfr 11 kap. 11 § andra stycket). I punkten 1 e har – i förtydligande syfte – ordet årsvinst bytts ut mot föreningens vinst. Särskilda bestämmelser vid byte av redovisningsvaluta 4 kap. 9 §