sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — Det föreligger av naturliga skäl en rad osäkra variabler såsom hur många personer som finns inom de berörda grupperna och deras vårdbehov. Detta gäller särskilt gruppen pap- perslösa. Trots dessa osäkra variabler anser vi att utredningen, i en- lighet med direktiven, i större utsträckning borde ha analyserat frågan om vilken inverkan förslagen kan få på asylprocessen in- klusive asylmottagandet eller att tillgången på sjukvård bidrar till att fler personer uppehåller sig i utan nödvändiga tillstånd för att vistas här samt analyserat om det finns behov av speciella regler för vissa grupper som endast vistas i . Utredningen konstaterar att det inte finns något belägg för att en stor mängd utlänningar skulle söka sig till landet eller stanna kvar utan nödvändigt tillstånd vid utökad tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård (avsnitt 7.6), men att det inte kan uteslutas att en liten ökning kan komma att ske i vart fall inledningsvis och då möjligen från länder inom (avsnitt 9.6). Det är oklart vilka belägg utredningen har för att dra denna slutsats samt vilka ekono- miska konsekvenser som kan förväntas. Utredningen har dessutom endast översiktligt redovisat vem som ska bära kostnaderna av för- slagen och hur de ska finansieras. Beträffande frågan om att överväga alternativa lösningar nöjer sig utredningen med att konstatera att eventuella alternativ inte är förenliga med utredningens principer utan fortfarande skulle inne- bära att inte fullt ut lever upp till sina internationella åtag- anden. Denna slutsats dras emellertid utan att alternativa lösningar har analyserats eller jämförts med den föreslagna regleringen. Mot den angivna bakgrunden är det inte möjligt att, även om andra aspekter som medicinsk etik och ändamålsenlighet också ska beaktas, bedöma rimligheten av utredningens förslag, och vi kan därför inte ställa oss bakom detta. SOU 1975:75 Medborgerliga fri- och rättigheter: regeringsformen: betänkande av fri- och rättighetsutredning SOU 1993:40 Fri- och rättighetsfrågor SOU 1995:5 Vårdens svåra val SOU 2003:89 EG-rätten och mottagande av asylsökande SOU 2005:34 och den fria rörligheten SOU 2005:90 Abort i SOU 2006:78 Hälsa, vård och strukturell diskriminering SOU 2007:34 Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas SOU 2008:125 En reformerad grundlag SOU 2009:19 Aktiv väntan – asylsökande i SOU 2009:56 Den nya migrationsprocessen SOU 2010:5 Skolgång för alla barn SOU 2010:16 för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. SOU 2010:37 för nyanlända utanför flyktingmottagandet SOU 2010:40 Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas SOU 2010:70 Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter SOU 2011:28 Cirkulär migration och utveckling, förslag och Ds Ju 1981:17 Sekretesskydd och informationsbehov 2003/04:119 Särskilda regler för arbets- tagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget 2007/08:109 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration 2010/11:29 Migration och asylpolitik Motioner, frågor för skriftliga svar och interpellationer Motion 2009/10:So512 En politik för barnets bästa Motion 2009/10:Sf 326 Arbetskraftsinvandring Motion 2009/10:Sf 284 Apatiska barn och papperslösas rätt till hälso- och sjukvård Motion 2009/10:So 463 En rättvis och jämställd hälso- och sjukvård Motion 2009/10:Sf 319 Papperslösa Motion 2009/10:Sf 282 Sjukvård för papperslösa Motion 2009/10:Sf 320 Ett reformerat system för flyktingmottagande Motion 2009/10:Sf 377 Rätt till sjukvård även för asylsökande, gömda Motion 2009/10:Ub 530 Alla barns rätt till skolgång Motion 2010/11:Sf 210 Vård av papperslösa Motion 2010/11:Sf 244 Barns rätt till utbildning Motion 2010/11:Sf 252 Rätten till vård Motion 2010/11:Sf 258 Papperslösas rätt till vård Motion 2010/11:Sf 268 Apatiska barn och papperslösas rätt till hälso- och sjukvård Motion 2010/11:Sf 314 Rätt till skolundervisning för gömda och papperslösa barn Motion 2010/11:Sf 378 Alla barns rätt till sjukvård Fråga för skriftligt svar 2009/10:39 Vård till papperslösa Fråga för skriftligt svar 2009/10:386 Papperslösas rätt till sjukvård Fråga för skriftligt svar 2009/10:939 Asyl och rättspraxis Interpellation 2009/10:31 Vård till papperslösa Interpellation 2009/10:114 FN:s barnrättskommittés kritik av RÅ 1995 ref. 70 Länsrätten i , Dom , mål nr 19206-06. Länsrätten i län, Dom , mål nr 5184-08. : The 2009 American Community Survey. Citizenship and Education : CIC 2007 – Facts and Figures 2007, Immigration Overview. Permanent and Temporary Residents. : Yearbook of Immigration Statistics 2009. Study 243: Understanding the decision- making of asylum seekers, 2002. : Access to health care for undocumented migrants and asylum seekers in 10 EU countries, 2009. : Analyserar 2005:3. : Analyserar 2007:10. : 2008 World Migration Report: Managing Labour Mobility in the Evolving Global Economy, , IOM, 2008. Läkare i världen: Tillgången till vård för papperslösa i 11 europeiska länder, . Läkare i världen: Har papperslösa och asylsökande rätt till vård i EU?, . : Gömda i . Utestängda från hälso- och sjukvård, , 2005. Resultat från en studie av . : : 2:2010 Migration 2000–2010 SOPEMI 2007: International Migration Outlook Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights/: The to Health, Fact Sheet no. Health Care in NowHereland: Policies on Health Care for Undocumented Migrants in EU27. PICUM: PICUMs about the Fundamental Rights of Undocumented Migrants in Europe, 2010. : Aborter 2009. : Smittskydd 2010 – en lägesrapport. : Social rapport . : Utländska kvinnors aborter i . Special Rapporteur on the right of everyone to the enjoyment of the highest attainable standard of physical and mental health, : Mission to , 2007, A/HRC/4/28/Add.2. Special Rapporteur on violence against women, Yakin Ertürk: Mission to , A/HRC/4/34/Add.3. : Barn utan papper – jag vill bara landa. Rapport från Rädda Barnens projekt , en hjälplinje för barn utan papper, , 2008. Transkulturellt Centrum, : Behov av tand- vård hos asylsökande och gömda 2007/2008 (med fokus på barn). of the Child (CRC): Concluding Observations: , 10 1999, CRC/C/15/Add.101. of the Child (CRC): Initial Reports of State Parties in 2005, , 10 2006, CRC/C/OPAC/SWE/1. of the Child (CRC): Concluding Observations: , 12 2009, CRC/C/SWE/CO/4. : Lyssna på oss! Rapport om barns upplevelser som asyl- sökande i , 2007. (): International Migration, Health & Human Rights, Publication Series, Issue No. Aalandslid, V.: A Comparison of the Labour Market Integration of Immigrants and Refugees in and , Reports 2009/31, Statistisk sentralbyrå, . , S.: ? and the to Health for Undocumented Migrants, 12, 2010, s. 215–240. Arango, J. och Jachimowicz, M.: Regularizing Immigrants in : A New Approach. Batalova, J. och Terrazas, A.: Frequently Requested Statistics on Immigrants and Immigration in the , 2010. : Arguing and Justifying: Assessing the Convention Refugees Choice of Moment, Motive and , Ashgate, Aldershot, 2000. , A., , L. och , T.: Diskriminering av papperslösa i vården leder till lidande och död, nr 8, 2008 och Five Aarset, M.: Why ? Understanding Asylum Destinations, Report (2009:012), Institutt for samfunnsforskning, . do Céu, M., , F. och Machaqueiro, S.: Approaches to migrant health in , Eurohealth Vol 16 No 1 s. 30–31. , B.: , Migrant Quality, not Quantity, 2005. Correa-Velez, I. och , S.J. : Australian health policy on access to care for refugees and asylum seekers. Courau, H: Undocumented Migration. Data and Trends Across Europé, Clandestino Country Report, 2009. Eek, H.: Folkrätten, 3:e upplagan 1980. , T.: Ny lag! Bättre säkerhet?, nr 3,, 2011. , T.: Patienten har också skyldigheter, nr 4, , M. och Ganslandt, H.: Vårdbehov hos papperslösa – Erfaren- heter från för papperslösa, ST- uppsats, 2008. Hedetoft, : : Integrating Immigrants into a Homogeneous , and the in , 2006. , E., Stjernquist, N., , M. och , G.: Grundlagarna – Regeringsformen, successionsordningen, riksdagsordningen, andra upplagan. , C.: 's Continuing Transformation. , , , P., Overmeer, J. och , D.: Papperslös men inte tandlös – En studie av och tillgång till tandvård för papperslösa i , , . Klintberg, : mot öst och social turism i , kandidatuppsats, , , 2007. , R.: Vad menas med beprövad erfarenhet? SBU (Kunskaps- centrum för hälso- och sjukvården), /sv/vetenskap-- Praxis/vetenskap-och-praxis/2095 , : Mänskliga rättigheter – juridiska perspektiv, Liber 2010. Makkonen, T.: Principen om icke-diskriminering i internationell rätt. Passel, J.S. och , V.: U.S. Are Down Sharply Since Mid-Decade, Report , Pew Hispanic Center. Peiro, M-J och , R.: Migrant health policy, The Portugese and Spanish EU presidencies, Eurohealth Vol 16 No 1, p. 1–4. Pottie K, m.fl.: Migration and health in : health in the global village, , 2010. , B.: : Policy Changes and in an , 2005. Romero-Ortuño, R.: Access to health care for illegal immigrants in the EU: should we be concerned?, 11:245–272. Ruiz-Casares, M., , C. m.fl.; and access to healthcare for undocumented children: Addressing the gap between international conventions and disparate implementations in North and Europe, Social Science & Medicine 70, 2010, p. 329–336. Ruiz-Casares, M, , C. m.fl.: Access to health care for undocumented migrant children and pregnant women: The paradox between values and attitudes of health care professionals, 2010. Sand, I: Tandvård till papperslösa – vad säger lagen och hur fungerar det i praktiken, , . , : Vård för papperslösa i landsting – lokala riktlinjer och tillämpningsanvisningar, , . (): Etik – en introduktion. Somerville, W., Sriskandarajah, D. och Latorre, M.: : A Reluctant of Immigration, 2009. Tanner, A: balancing act: The Labor Market, Humanitarian and Immigration Integration, January 2011. Wheeler, M.: Children Of Undocumented Parents Higher Developmental Risk, , 2009. Wikrén och Sandesjö: Kommentaren till utlänningslagen, Juridik, nionde upplagan. Wöger, A.: Report , , Regularisations in Europe. , ICMPD, 2009. , sociala och kulturella rättigheter (): Substantive issues arising in the implementation of the ICESCR, General 14, 2000. , sociala och kulturella rättigheter (): Non-Discrimination in Economic, Social and Cultural Rights [art.2, para.2], General . 20, 2009. Discrimination on Discrimination against Non-Citizens: General . 30, 2004. : : Allmänna råd från (1995:4) Hälso- och sjukvård för asylsökande och flyktingar. : : till SOSFS 2008:14, Informationshantering och journalföring. Hälso- och sjukvård åt asylsökande, personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning samt personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att En särskild utredare ska lämna förslag på hur den reglering som av- ser hälso- och sjukvård åt asylsökande, personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning samt per- soner som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att vistas här kan göras mer ändamålsenlig än . Vidare ska utredaren, mot bakgrund av internationella åtaganden, överväga och lämna förslag på hur en utvidgad skyldig- het för landstingen att erbjuda subventionerad hälso- och sjukvård åt de berörda grupperna kan utformas i förhållande till nuvarande reglering. Utredaren ska lämna förslag som innefattar såväl vilken omfattning som på vilka villkor de berörda grupperna ska erhålla sådan vård. Utredaren ska fästa särskild vikt vid barns behov. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . har tillträtt ett antal internationella konventioner som be- handlar hälso- och sjukvård. FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, innehåller en bestämmelse, arti- kel 12, där konventionsstaterna erkänner rätten för var och en till bästa uppnåeliga fysiska och psykiska hälsa. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (), artikel 24, har varje barn rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och re- habilitering. Konventionsstaterna ska sträva efter att säkerställa att inget barn är berövat sin rätt att ha tillgång till sådan hälso- och sjukvård. Rätten till hälsa är även bland annat inkluderad i artikel 11 i den europeiska sociala stadgan och . antog Europeiska unionens råd direktiv /9/EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i med- lemsstaterna (mottagandedirektivet). Direktivets bestämmelser är tillämpliga på alla tredjelandsmedborgare och statslösa personer som söker asyl enligt konvention angående flyktingars rättsliga ställning (). Direktivet är inte tillämpligt när rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna per- soner och om åtgärderna för att bära följderna av detta tillämpas. En medlemsstat får tillämpa mottagandedirektivet även då tredjelands- medborgare ansöker om andra former av skydd. Artikel 15 i mot- tagandedirektivet reglerar frågan om hälso- och sjukvård och anger att medlemsstaterna ska se till att de asylsökande får nödvändig hälso- och sjukvård, vilket ska innefatta åtminstone akut vård och nödvän- dig behandling av sjukdomar. Vidare anges att medlemsstaterna ska sörja för nödvändig läkarhjälp eller annan hjälp för sökande med sär- skilda behov. I 3 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, anges att varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjuk- vård åt dem som är bosatta inom . Om någon som vistas inom ett landsting utan att vara bosatt där behöver omedelbar hälso- och sjukvård eller tandvård är enligt 4 § HSL skyldigt att erbjuda sådan vård. Det är den faktiska vistelseorten och inte folkbokföringsorten som är avgörande för ansvar i akuta situationer. skyldighet omfattar även en utlänning på tillfälligt besök (prop. 1981/82:97 s. 120). skyldighet att erbjuda omedelbar vård gäller även för personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning och personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvän- diga tillstånd för att vistas här. Bestämmelserna i 4 § första stycket HSL avser endast skyldighet att, utöver vården, svara för lokaler, personal och utrustning, inte att tillhandahålla vården kostnadsfritt eller till ett särskilt lågt pris. Ingen får dock nekas omedelbar vård på grund av bristande betalningsförmåga. Vårdlagstiftning utöver hälso- och sjukvårdslagen Landstingens skyldighet att bedriva hälso- och sjukvård framgår i huvudsak av HSL samt tandvårdslagen (1985:125). I lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område finns när- mare bestämmelser om skyldigheter för hälso- och sjukvårdsperso- nalen. Vidare finns speciallagar som innehåller skyldigheter för lands- tingen i fråga om hälso- och sjukvård, bl.a. smittskyddslagen (2004:168), abortlagen (1974:595) och lagen (1991:1128) om psyki- atrisk tvångsvård. Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. trädde lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. i kraft, nedan lag. De skyldigheter för landstingen som anges i lagen innebär i allt väsentligt en kodifiering av den ordning som gällde då enligt överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. Vård som lämnas till berörda utlänningar med stöd av lagen ska följa samma regler som den vård som ges med stöd av HSL samt tandvårdslagen. Således är bestämmelserna i om att den som har det största behovet av vården ska ges företräde till vården samt bestämmelser som handlar om hur hälso- och sjukvården ska be- drivas så att den uppfyller kraven på en god sjukvård och andra lik- nande bestämmelser tillämpliga. Vilka utlänningar omfattas av lag? Asylsökande och de som ansökt om uppehållstillstånd enligt mot- svarande bestämmelser i äldre reglering omfattas av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Det finns även andra kategorier av utlänningar som omfattas av lag. Det rör sig dels om ut- länningar som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestäm- melserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716) och som enligt 4 § folkbokföringslagen (1991:481) inte ska vara folkbokförda här, dels om utlänningar som hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och utlänningar som vistas här med stöd av ett tids- begränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. Asylsökande samt utlänningar som har tidsbegränsade uppehålls- tillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd och som inte är folkbokförda, omfattas av lagen om hälso- och sjukvård åt asyl- sökande m.fl. även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvisning. En person som undanhåller sig verkställighet av ett beslut om av- visning eller utvisning omfattas dock inte av lagen om han eller hon har fyllt . De som inte omfattas av utvidgade skyl- digheter enligt lagen ska alltid erbjudas omedelbar vård enligt 4 § första stycket HSL. Bestämmelserna medför inte någon skyldighet för landstingen att tillhandahålla vården kostnadsfritt eller till ett sär- skilt lågt pris. Ingen får dock nekas omedelbar vård på grund av bristande betalningsförmåga. Den som inte har fyllt , dvs. barn, omfattas däremot av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. även om han eller hon håller sig undan verkställighet. Vilken vård ska erbjudas enligt lag? Asylsökande barn, och barn som har uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd och som inte är folkbokförda samt barn som hålls i förvar, ska enligt lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. erbjudas hälso- och sjukvård samt tandvård i samma omfattning som barn som är bosatta inom . Det gäller även barn som undanhåller sig verkställighet av avvisnings- eller ut- visningsbeslut. skyldighet att erbjuda vård till vuxna som omfattas av lagen begränsas till vård som inte kan anstå (se vidare s. 9), mödra- hälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Utlänningar som vistas i med stöd av sådant uppehålls- tillstånd som en förundersökningsledare kan ansöka om enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen, s.k. bevispersoner, ska erbjudas hälso- och sjuk- vård samt tandvård på samma villkor som personer som är bosatta inom . ska om det inte är uppenbart obehövligt erbjuda samt- liga utlänningar som omfattas av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. en hälsoundersökning. Uppenbart obehövligt inne- bär att det endast undantagsvis kan komma i fråga att underlåta att erbjuda en hälsoundersökning. När det gäller hälsoundersökningar kan regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter. Av förord- ningen (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. fram- går att regeringen har bemyndigat att meddela så- dana föreskrifter. Av den förordningen framgår också att Migra- tionsverket ska lämna vissa uppgifter om de utlänningar som om- fattas av lagen till det landsting som berörs. I 26 § HSL anges att vårdavgifter får tas ut av patienter enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. I propositionen om betalnings- ansvaret för underårigas avgifter inom hälso- och sjukvården och tandvården (prop. 2009/10:88 s. 17) föreslås ett förtydligande i 26 § HSL med innebörd att landstingen och kommunerna även ska få ta ut avgifter med anledning av att patienter uteblir från avtalade be- sök. Lagändringen föreslås träda i kraft . Bestäm- melser om vårdavgifter finns också i 4 § tandvårdslagen. Bestäm- melser om vilka avgifter för vård, medicin och sjukresor som asyl- sökande m.fl. ska betala finns i förordningen (1994:362) om vård- avgifter m.m. för vissa utlänningar. Förordningen gäller numera asylsökande och utlänningar som har uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd dessa omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. samt för utlänningar som hålls i förvar. Av förordningen följer att berörda utlänningar ska betala för läkarvård och för annan sjukvårdande behandling. För receptföreskrivet läkemedel utgår avgift med och för sjuk- resor utgår avgift med högst . Den som behöver mer omfatt- ande vård eller medicin kan beviljas särskilt bidrag för kostnader som uppkommer. I förordningen om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar anges vidare att vårdavgifter ska betalas endast i den utsträckning som motsvarande avgift ska betalas av andra vårdtagare. Om t.ex. barn och ungdomar som är bosatta inom ett landsting är befriade från att betala vårdavgift ska även de barn och ungdomar som omfattas av förordningen vara befriade från att betala vårdavgift. Berörda ut- länningar ska inte heller betala vårdavgift för förebyggande barn- och mödrahälsovård som ges av en vårdgivare inom den offentliga primärvården, för förlossningsvård eller för smittskyddsvård. I propositionen om mottagande av asylsökande m.m. fastslogs att landstingen ska vara huvudmän för all hälso- och sjukvård för be- rörda utlänningar och att staten ska ha kostnadsansvaret för denna vård (prop. 1993/94:94 s. 58 f). Angående utformningen av ersätt- ningssystemet betonades att systemet måste vara kostnadseffektivt och kostnadsneutralt. Det framhölls också att ersättningssystemet måste utformas så att kostnaderna kan kontrolleras och att systemet är administrativt hanterbart. I propositionen anfördes vidare att en schabloniserad ersättning borde eftersträvas kompletterad med någon form av särskild ersättning för särskilt kostnadskrävande vård samt att det borde ankomma på regeringen att efter överläggningar med fastställa grunderna för ersättningen. Grunderna för ersättningen framgår av de överenskommelser som har träffats mellan staten och . För hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. ersätts landstingen enligt ett schablon- ersättningssystem som kompletteras med en möjlighet att ansöka om särskild ersättning för kostnadskrävande vård. För kostnader som avser vård för utlänningar som hålls i förvar och för s.k. bevis- personer finns ingen motsvarande schablonersättning utan i stället ersätts landstingen efter ansökan. Den statliga ersättning som ska utgå i enlighet med överenskommelserna regleras i förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asyl- sökande och förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asyl- sökande m.fl. I samband med att den nya lagen om hälso- och sjuk- vård åt asylsökande m.fl. trädde i kraft fastställdes även nivåer för ersättningen. Efter s.k. kommunplacering av en utlänning som har om- fattats av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. kan i vissa fall statlig ersättning utgå för kostnader för hälso- och sjukvård. Sådan ersättning lämnas enligt förordningen (1990:927) om statlig ersätt- ning för flyktingmottagande m.m. för flyktingar och vissa andra utlänningar som en kommun har tagit emot för bosättning. Ersätt- ning lämnas under vissa förutsättningar för en utlänning som på grund av sjukdom eller funktionshinder har ett behov av varaktig vård. Begreppet hälso- och sjukvård Med begreppet hälso- och sjukvård avses enligt 1 § HSL åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Begreppet hälso- och sjukvård omfattar således både sjuk- domsförebyggande åtgärder och egentlig sjukvård. Av förarbetena till HSL framgår att definitionen i 1 § HSL innefattar såväl miljö- inriktade som individinriktade förebyggande åtgärder och att sist- nämnda åtgärder innefattar åtgärder för att spåra upp hälsoproblem (prop. 1981/82:97 s. 110). Som exempel på förebyggande individ- inriktade åtgärder nämns allmänna och riktade hälsokontroller, vacci- nationer, hälsoupplysning samt mödra- och barnhälsovård. I be- greppet hälso- och sjukvård ingår också psykologisk och psykiatrisk vård till personer som på grund av exempelvis traumatiska upplev- elser och övergrepp är i behov av vård. Även omvårdnad omfattas av begreppet.