sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Enligt CSN har i stället en majoritet av de utlandsbosatta låntagare som missköter sin betalning en studieskuld som härrör från studier i . och har redovisat ett behov av vissa för- ändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering. Detta i syfte att möjliggöra en effektivare fordringsverksamhet utom- lands. Förbättrad skuldsäkring av studiemedelsfordringar Vid indrivning av studiemedelsfordringar är det viktigt att det finns en tydlig dokumentation som kan binda låntagaren till lånet. Dagens skuldsäkring bygger på en beviskedja där ett antal moment till- sammans binder låntagaren till att återbetala skulden. Att styrka ett skuldförhållande på detta sätt kan bli komplicerat vid indrivning av fordringar utomlands. utreda om en skriftlig skuldförbindelse kan användas för att på ett tydligare sätt binda låntagaren till skulden och i sådana fall lämna förslag på hur en sådan skuldförbindelse kan utformas och införas utan att studiemedelsfordran förlorar sin karaktär av offent- ligrättslig fordran, klargöra om en underskrift utförd genom e-legitimation kan an- vändas som grund för en rättslig prövning utomlands, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Förbättrad adressuppdatering vad gäller utlandsbosatta återbetalare När det gäller återbetalningsskyldiga låntagare som har flyttat utom- lands har CSN inte någon möjlighet att få adressuppdateringar, och någon skyldighet för låntagaren att lämna korrekt adress finns inte. För låntagare bosatta i får CSN löpande adressuppdateringar från folkbokföringsdatabasen. Eftersom det är många låntagare som är bosatta utomlands, är det viktigt att det införs en skyldighet att lämna aktuell adress till CSN. Det är nödvändigt för CSN att myn- digheten har rätt adress för att information, årsbesked och inbetal- ningskort ska kunna nå låntagaren. I de fall utskick från CSN inte når låntagaren finns det risk att studieskulden preskriberas. utreda hur en skyldighet för den enskilde att lämna giltig adress till CSN kan införas och vilka sanktioner som kan vara lämpliga om skyldigheten inte uppfylls, analysera behovet av och vid behov föreslå ytterligare åtgärder i syfte att åstadkomma preskriptionsavbrott, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Felaktiga utbetalningar och jämställdhet Utredaren ska föreslå åtgärder för att förbättra kontrollen av studie- medlet vid utlandsstudier med syfte att förhindra felaktiga utbetal- ningar inom studiemedelssystemet. Vidare ska utredaren tillämpa ett jämställdhetsperspektiv i sina analyser och förslag så att studie- medelssystemet bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män. I de fall utredarens förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten eller kommuner, företag eller enskilda ska en beräkning av dessa kostnader redovisas. Av detta ska eventuella konsekvenser för CSN:s administration framgå. Vid kostnadsökningar eller intäktsminsk- ningar för staten eller kommuner ska utredaren föreslå en finan- siering. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med berörda myndigheter och organisationer inom utbildningsområdet. Utredaren ska vidare samråda med andra utredningar, arbetsgrupper och andra eventuellt relevanta parter vars arbete kan ha betydelse för utredningens arbete. Utredaren ska i sitt arbete ta till vara kunskaper och erfarenheter från andra nordiska länder och även från länder utanför . Utredaren ska i ett delbetänkande redo- visa förslag till förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordrings- hantering. Uppdraget ska i övrigt redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld (U 2009:08) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har ansvarigt statsråd gett en särskild utredare i uppdrag att lämna för- slag till hur systemet för studiemedel för studier utomlands kan för- enklas, förbättras och effektiviseras (dir. 2009:124). Utredningen har antagit namnet Utredningen om ett rättvisare och enklare studie- medelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld (U 2009:08). Utredningen skulle enligt direktiven redovisa delar av uppdraget och slutredovisa uppdraget senast den 30 nov- ember 2010. Utredningen begärde dock förlängd tid för delredovis- ningen. Efter beslut av regeringen förlängdes tiden till (dir. 2010:59). Uppdraget ska i stället slutredovisas . Enkätstudie om studiemedel för utlandsstudier (Dnr 2010-2189-9312) CSN har fått i uppdrag av Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld (U 2009:08) att genomföra en enkätundersökning. I beskrivningen av uppdraget angavs att följande frågor riktade till personer som har studerat utomlands ska kunna besvaras genom undersökningen: Varför valde de att studera utomlands? Hur värderar de utlandsstudierna? Bedömer de att studierna utomlands varit till nytta för dem i monetära termer och/eller i termer av personlig utveckling, eller i andra sammanhang? Har utlandsstudierna lett till ökad skuldsättning? Om ja, var ut- landsstudierna värda det? Har regelverken för studiemedel för studier utomlands varit styr- ande för valet av studier/studieland? Var aktuellt lands lånebelopp tillräckligt för att finansiera utlands- studierna, dvs. räckte det för att studenten skulle kunna leva på en rimlig levnadsnivå eller fick studenten finansiera någon del av utlandsvistelsen själv? I uppdraget har även ingått att rikta en enkät till studerande i som har valt att inte studera utomlands. Följande frågor ska kunna besvaras genom undersökningen: Har studenterna överhuvudtaget övervägt att studera utomlands, om nej: varför inte; om ja: varför gjordes det inte? Har valet att inte studera utomlands med studiemedelsregelverket att göra? I så fall på vilket sätt? Svaren ska kunna fördelas på språkstudier, utbytesstudier och free- moverstudier. Underlaget ska även kunna fördelas efter kön. 2 Enkätstudierna – urval och bortfall m.m. CSN har genomfört två enkätstudier. Enkäterna skickades ut i pappersform, tillsammans med ett frankerat svarskuvert. Samtliga mottagare hade även möjlighet att besvara enkäten på webben. De båda enkäterna skiljde sig delvis åt vad gäller de frågor som ställdes. Av naturliga skäl tillfrågades exempelvis de utlandsstuderande om sina utlandsstudier och de som inte hade studerat utomlands tillfrågades om orsakerna till detta. Enkäterna skickades ut . Därefter följde två påminnelser – och . Insamlingen av enkätsvar pågick till och med . Båda enkäterna riktades till personer som blev återbetalnings- skyldiga på annuitetslån 2010. Det innebär att samtliga individer har studerat med lån.1 Motivet för att göra urvalet bland dem som blev återbetalningsskyldiga 2010 var att det bedömdes sannolikt att dessa individer har avslutat sina studier relativt . Att studierna är avslutade bedömdes vara betydelsefullt för att kunna få svar på frågor om studiernas betydelse för arbete och inkomster. Det be- dömdes också viktigt att studierna hade bedrivits för att få så korrekta och aktuella svar och bedömningar som möjligt. Enkäten till de utlandsstuderande skickades till personer i popu- lationen som –2009 hade studie- medel för studier utomlands. De utlandsstuderande kan ha studerat enbart utomlands eller studerat både utomlands och i . Samt- liga 4 603 personer som blev återbetalningsskyldiga 2010 och hade studerat utomlands fick enkäten. Enkäten till studerande i riktades till personer som hade studiemedel för eftergymnasiala studier i –2009 och som inte har haft studiemedel för ut- landsstudier. Enkäten stratifierades utifrån kön och ålder. Totalt skickades enkäten riktad till dem som inte hade studerat utomlands ut till 3000 personer. Syftet med att stratifiera urvalet är att försöka säkerställa tillräcklig svarsfrekvens för respektive kön och ålders- grupp. 1 Att de studerande har en studieskuld behöver inte innebära att de tog lån i samband med utlandsstudierna. Det kan finnas personer som tagit lånen vid andra tillfällen, även om det givetvis är vanligast att respondenterna tog lån den tid då de studerade utomlands. Bilaga 3 SOU 2011:26 Undersökningens population, urval och antal svarande samt Svarsfrekvens1 (%) Kvinnor 25–34 år Män 25–34 år 1 av de utskickade enkäterna till f.d. utlandsstuderande kom i retur till CSN. Det innebär att svarsfrekvensen för gruppen egentligen kan sägas vara sett till dem som verkligen mottog enkäten. Efter periodens slut hade 1 649 personer besvarat enkäten som skickades till personer som hade studerat utomlands. Detta ger en total svarsfrekvens på . Svarsfrekvensen skiftar dock mellan olika grupper av före detta utlandsstuderande. Den är högst bland kvinnor () och lägst bland män (). Med anledning av att svarsfrekvensen skiljer sig mycket mellan kvinnor och män och mellan olika åldersgrupper har en vikt- ning gjorts av svaren avseende ålder och kön. Viktningen har gjorts så att antalet svar per kön och åldersgrupp i analysen ska motsvara gruppens andel av hela populationen. I praktiken innebär detta bland annat att kvinnors enkätsvar viktas ned något och männens viktas upp något eftersom männens svarsfrekvens är lägre än kvinnornas. För enkäten som skickades till dem som inte hade studerat utom- lands är svarsfrekvensen . Svarsfrekvensen skiftar mellan de olika urvalsgrupperna. Den är högst bland kvinnor och lägst bland män . Med anledning av att urvalet var stratifierat och med anledning av skillnaderna i svarsfrekvens mellan de olika grupperna har resultatet viktats vid analysen. Vikt- ningen har gjorts med utgångspunkt i antalet studerande kvinnor respektive män i respektive åldersgrupp bland samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga 2010. Analysen ska därmed bättre kunna svara mot hela populationen. Genomgående har felaktiga svar och utelämnade svar sorterats bort från redovisningen. De procentsatser som redovisas baseras enbart på de respondenter som lämnat korrekta svar på respektive fråga. Följande faktorer kan tänkas vara orsaker till bortfallet och den relativt låga svarsfrekvensen: De tilltänkta respondenternas allmänna ovilja att besvara enkäter. Frågorna kan ha upplevts som känsliga att svara på av en del re- spondenter. De som inte hade studerat utomlands kan ha haft lågt intresse av att svara på enkäten eftersom enkätens syfte handlade om ut- landsstudier. Vissa personer har haft ogiltiga adresser och några haft skyddad identitet, vilket medförde att en mindre del av urvalet inte kunde nås av enkäten. Datamaterialet har bearbetats och analyserats i statistikprogrammet SPSS. De svar respondenterna har lämnat har kopplats ihop med register- data ur CSN:s studiestödsregister. Följande registeruppgifter har funnits tillgängliga för analys. Antal veckor med studiemedel för studier på grundläggande, gym- nasial eller eftergymnasial nivå fr.o.m. 2001-07 . Totalt antal veckor med studiemedel för gymnasiala studier utom- lands fr.o.m. 2001-07 . Totalt antal veckor med studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands fr.o.m. 2001-07 . Tidpunkt när personen senast hade studiemedel för studier utom- lands. Utbildningstyp för beviljat utlandsstudiemedel (språk, utbyte eller free mover). Merkostnadslån och utbetalda belopp i merkostnadslån. En bortfallsanalys kan göras för att undersöka om de svar som har kommit in är representativa för hela populationen. En bortfalls- analys kan åtminstone genomföras på olika sätt, till exempel genom intervjuer med personer som inte besvarat enkäten eller genom jäm- förelser av registeruppgifter mellan dem som svarat respektive inte svarat. En annan möjlighet är att jämföra enkätsvar från personer som svarat tidigt med svar från personer som svarat först efter en eller flera påminnelser. I denna undersökning har en mindre bortfallsanalys genomförts av de svar som har lämnats av före detta utlandsstuderande. Ana- lysen har genomförts genom att svaren från dem som besvarade en- käten tidigt (före ) har jämförts med svaren från dem som besvarade enkäten sent (efter ). Bortfallsanalysen visar att andelen män var högre i den grupp som besvarat enkäten sent. De som besvarat enkäten sent tycks inte har läst på några särskilda utbildningar. Exempelvis är andelarna utbytes-, språk respektive free-moverstuderande ungefär lika stora bland dem som svarat sent och bland dem som svarat . En skillnad mellan grupperna är att de som besvarat enkäten sent i flera fall gör en lite lägre värdering av utlandsstudierna och dess betydelse. av dem som svarade sent anser inte att utlands- studierna utvecklade dem positivt som personer, jämfört bland dem som svarat . av dem som svarade sent anser inte att utlands- studierna förbättrade deras språkkunskaper, jämfört med 2,5 pro- cent bland dem som svarade . av dem som svarade sent anser inte att den studie- skuld de fick motsvarade värdet av utbildningen, jämfört bland dem som svarade . av dem som svarade sent anser att utlandsstudierna påverkade deras självförtroende positivt, jämfört bland dem som svarat . Av dessa resultat kan man anta att de som inte har besvarat enkäten alls kan ha en något mer negativ attityd till utlandsstudierna jäm- fört med dem som har besvarat enkäten. Skillnaderna mellan de båda grupper som har analyserats här är dock relativt små. Mot bak- grund av denna mindre bortfallsanalys är slutsatsen att resultatet trots den relativt låga svarsfrekvensen, bör kunna betraktas som rela- tivt tillförlitligt. 3 Disposition av promemorian I avsnitt 4 redovisar vi enkätsvar från samtliga respondenter, fördelat på utlandsstuderande (4.1) och ej utlandsstuderande (4.2). I avsnitt 5 följer en jämförelse mellan studerande utomlands och studerande i avseende synen på studieekonomi och studie- medel. I avsnitt 6 presenteras orsakerna till utlandsstudier utifrån olika bakgrundsvariabler och i avsnitt 7 redovisas orsaker till att studerande avstått från att studera utomlands utifrån olika bakgrundsvariabler. De bakgrundsvariabler som används i analysen är kön, invandring, föräldrarnas utbildningsbakgrund och typ av studier (språk, utbyte eller free-mover). I avsnitt 8 visas hur olika grupper av utlandsstuderande värderar utlandsstudierna. I avsnitt 9 redovisas olika grupper av utlandsstuderandes syn på studieekonomin och studiemedlen. Korta kommentarer görs i anslutning till de olika tabellerna. Någon sammanfattande bedömning görs dock inte i promemorian. 4 Svaren på frågorna – samtliga respondenter Tabell 4.1 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Den utbildning jag ville läsa fanns inte i Den utländska utbildning jag ville läsa hade högre kvalitet än motsvarande Jag ville öka mina ämneskunskaper inom det område jag bedrev studier/komplettera min svenska Jag kom inte in på någon utbildning i som jag ville gå Jag ville öka min allmänbildning Jag ville förbättra mina möjligheter på Jag planerade för en internationell Jag ville främst skaffa erfarenheter vid Jag ville förbättra mina språkkunskaper Jag ville byta miljö och testa något nytt Jag hade kompisar som studerade utomlands/skulle studera utomlands 1 Exempel på svar Hade partner i landet, Stipendium i golf, Vänner i landet, Bodde utomlands, Bodde i landet. Många åker utomlands för att studera av flera olika skäl. Igenom- snitt har respondenterna angivit 3,5 skäl till att studera utomlands. Många av skälen är också vanligt förekommande. De tre vanligaste orsakerna till utlandsstudier är att man vill byta miljö och testa något nytt, förbättra sina språkkunskaper och att man genom studierna vill förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. Bilaga 3 SOU 2011:26 Svar på frågan Hur valde du studieland? Flera svarsalternativ kunde väljas Den utbildning jag ville gå fanns i det Kvaliteten på den utbildning jag ville gå var högst i det landet Jag ville studera på en viss skola som finns i det landet Jag ville studera landets språk Jag var intresserad av landets kultur Klimatet och levnadsmiljön var bra i Min svenska högskola hade ett utbytesprogram med en högskola i Jag valde det land och den skola där jag kunde komma in på den utbildning jag Utbildningen jag ville gå var billig i det landet jämfört med andra länder Jag hade vänner eller familj i det landet Jag fick studiemedel i det landet Studiemedlens köpkraft var bra i det Det var billigt att leva i det landet jämfört med andra länder Jag hade för avsikt att bosätta mig i det 1 Exempel på svar Bodde där , Det var kortast hem, Kunde redan prata språket, Fotboll. De studerande väljer oftast studieland utifrån ett önskemål att studera språket i landet. Detta resultat påverkas givetvis av att en relativt stor andel av de studerande åker utomlands enbart för att studera språk. Näst vanligast är att man väljer land av intresse för landets kultur. Först på tredje och fjärde plats kommer skäl knutna till ut- bildningen – att högskolan hade ett utbytesprogram i landet eller att utbildningen man ville gå fanns i landet. SOU 2011:26 Bilaga 3 Svar på frågan Fullföljde du dina utlandsstudier som du hade Ja, men mina utlandsstudier blev mer Nej, jag avbröt utlandsstudierna tidigare De flesta som åker utomlands för att studera fullföljer sina studier eller läser längre än de från början hade tänkt sig. avbryter utlandsstudierna tidigare än planerat. Tabell 4.4 Svar på frågan Jag avbröt studierna främst på grund av Andelar i procent1 att utbildningen inte var vad jag hade att utbildningen var för svår att jag hade problem med språket att jag inte trivdes att jag blev sjuk att jag fick ett arbete som jag valde att ta dåligt stöd från lärare och övrig att jag arbetade för mycket vid sidan av att jag hade problem med CSN (t.ex. att studiemedlen inte kom ) 1 Frågan besvarades enbart av dem som avbröt studierna. 2 Exempel på svar Jag blev gravid, Fick problem med visum, Saknade hemmavarande flickvän, . Ingen enskild orsak kan förklara mer än en femtedel av studie- avbrotten. De vanligaste orsakerna till ett studieavbrott är att ut- bildningen inte var vad man hade tänkt sig och dålig ekonomi. till enkätsvaren kan dålig ekonomi därmed vara orsak till att av de utlandsstuderande avbryter sina utlandsstudier. Tabell 4.5 Svar på frågan Vilken information fick du om den utländska utbildningen innan du åkte? Jag visste tillräckligt om utbildningen innan jag åkte Jag visste för lite om utbildningen Ungefär tre fjärdedelar av de studerande är i efterhand nöjda med den information de hade när de reste ut. Så många som en fjärdedel anser dock att det visste för lite om utbildningen när de reste ut för att studera. Tabell 4.6 Svar på frågan Hur bedömer du kvaliteten på din utländska utbildning? Andel (%) per betygssteg i en sexgradig skala där 1=mycket låg och 6=mycket hög De studerande har överlag en mycket positiv uppfattning om kvaliteten på den utbildning de läste utomlands. av de studerande ger utbildningen betyget 5 eller 6 på en sexgradig skala. Det kan jämföras med att av dem som studerar på eftergymnasial nivå i sätter motsvarande betyg på sina ut- bildningar. I genomsnitt sätter utlandsstuderande betyget 4,7 på sin utbildning, vilket ska jämföras med att studerande i i genom- snitt ger sin utbildning betyget 4,4. Tabell 4.7 Svar på frågan Vad har studierna utomlands betytt för dig? Påståendena kunde graderas i en femgradig skala där 1=stämmer inte alls och 5=stämmer helt. Andelar i procent per svarsalternativ och gradering Vet ej/ej De påverkade i hög De gav mig en annan syn på livet De gav mig en De medförde att jag För majoriteten av dem som studerar utomlands har studierna posi- tiva effekter. Det är exempelvis av de studerande som helt eller till stor del2 instämmer i påståendet att studierna utveck- lade dem positivt som personer, instämmer helt eller till stor del i att språkkunskaperna förbättrades, bedömer att deras självförtroende stärktes och lika stor andel anger att deras förståelse för andra kulturer ökade. av de studerande tycker till och med att det stämmer helt eller till stor del att säga att utlandsstudierna påverkade deras syn på livet. En majoritet av de studerande anser att det är felaktigt att säga att deras studieskuld inte motsvarar värdet på den utbildning de gick (ett påstående som måste tolkas som en negativ värdering av ut- bildningen). Trots det är det av de studerande som tycker att det stämmer helt eller till stor del att säga att studieskulden inte motsvarar värdet på utbildningen. Detta ska dock jämföras med att av dem som studerar i gör bedöm- ningen att deras studieskuld inte motsvarar värdet på utbildningen. Tabell 4.8 Svar på frågan Påverkade utlandsstudierna längden på din utbildning jämfört med om du hade läst hela utbildningen i ? Ja, min utbildning förlängdes av Ja, min utbildning förkortades av I de flesta fall påverkar inte utlandsstudierna studietiden jämfört med om hela utbildningen hade lästs i . I den mån utbildnings- tiden påverkas är det dock betydligt vanligare att utlandsstudierna förlänger utbildningstiden än att de förkortar den. 2 Med helt eller till stor del menas fortsättningsvis graderna 4 och 5 på den femgradiga skalan. Tabell 4.9 Svar på frågan Vad har utlandsstudierna betytt för din situation på arbetsmarknaden? Påståendena kunde graderas i en femgradig skala där 1=mycket sämre/obefintlig och 5=mycket bättre/mycket stor. Andelar i procent per svarsalternativ och gradering Vet ej/ej lägger vid att jag Många studerande har svårt att bedöma vilken betydelse utlands- studierna har haft för deras situation på arbetsmarknaden. Det kan bero på att många har avslutat studierna. I den mån respondenterna gör en bedömning anser de att ut- landsstudierna har haft positiva effekter för deras situation på arbets- marknaden. Av dem som har kunnat göra en bedömning är det två tredjedelar som anser att utlandsstudierna har gjort deras situation på arbetsmarknaden bättre eller mycket bättre.3 Situationen på arbets- marknaden tycks ha förbättrats mer än lönen, vilket rimligen kan tolkas som att utlandsstudierna har gjort det lättare att få ett jobb. som man bedömer att situationen på arbetsmarknaden har förbättrats är det en ganska stor andel av dem som har svarat som anger att arbetsgivarnas lägger ingen eller nästan ingen4 vikt vid ut- landsstudierna – av dem som gjort en bedömning anser det. 34 eller 5 på den femgradiga skalan. 41 eller 2 på den femgradiga skalan. Tabell 4.10 Svar på frågan Hur bedömer du kvaliteten på din eftergymnasiala utbildning? Andel (%) per betygssteg i en sexgradig skala där 1=mycket låg och 6=mycket hög De flesta studerande på eftergymnasial nivå i ger sin utbild- ning ett högt betyg. En av tio ger högsta betyg och knappt hälften av de studerande ger något av de två högsta betygen. I genomsnitt ger man betyget 4,4 av 6 möjliga. Studerande i bedömer dock genomsnittligt att utbildningen håller lägre kvalitet jämfört med ut- landsstuderandes bedömning av sina utländska utbildningar. Tabell 4.11 Svar på frågan Vad har studierna betytt för dig? Påståendena kunde graderas i en femgradig skala där 1=stämmer inte alls och 5=stämmer helt. Andelar i procent per svarsalternativ och gradering Vet ej/ej De gav mig en De gav mig en SOU 2011:26 Bilaga 3 Eftergymnasiala studier i har stor betydelse för många som studerar. Majoriteten av omdömena om studiernas effekter har en positiv innebörd, exempelvis att studierna har bidragit till ökat själv- förtroende eller en i övrigt positiv personlighetsutveckling. Som vi har sett tidigare är dock utlandsstuderandes omdömen om studiernas effekter än mer positiva. Tabell 4.12 Svar på frågan Har du under dina studier funderat på att studera utomlands? Ja, jag funderade mycket på det Ja, men jag funderade inte så mycket Nej, jag har aldrig funderat på det Mer än hälften av dem som enbart studerar i funderar på att studera utomlands. En femtedel funderar mycket på det, men väljer ändå att avstå. Tabell 4.13 Svar på frågan Vilket eller vilka länder funderade du på att studera i?