sou · GYB397 · 2011-01-01 00:00:00 — Uttryck som forskning eller Eget Arbete, fort- sättningsvis kallat EA, användes om denna nya pedagogik, som innebar att eleverna nu fick redovisa sitt kunnande genom skriftliga inlämningsuppgifter – inte provfrågor – kring ett tema (Österlind, 2005, red; , 2009). Eleverna samlade stoff till sina inläm- ningsuppgifter på olika sätt, men oftare än tidigare fick de nog själva söka och ta till sig information via olika källor: uppslagsverk, nätbaserade källor och, liksom tidigare, läroböcker. Denna peda- gogik innebär att lässvaga elever, vars läsförmåga inte når upp till de tillgängliga källornas nivå, hamnar i underläge. Med en metafor från höjdhopp kan man säga att de logiskt sett är dömda att riva, då ribban ligger för högt. För att få bra resultat inom EA krävs också andra kvalifika- tioner. Eleverna måste ha självdisciplin nog att driva uppgiften av egen kraft, förmåga att formulera sig på det sätt som friare skriv- uppgifter kräver samt strategisk medvetenhet nog att genomskåda vilka vägval de kan göra och vilka resurser de kan utnyttja. Sammanlagt krävs alltså fyra förmågor; att läsa, skriva, fokusera och överblicka (Naeslund, 2001). En kedja är inte heller starkare än dess svagaste länk, så i princip krävs bara en enda svaghet för att eleven ska bli fälld. Stödet till eleverna måste sålunda bli mång- facetterat. Det krävs inga djupare kunskaper i kultursociologi för att inse att tillgången på böcker är rikast i akademikerhem. Ett rimligt antagande är också att denna exponering oftast leder till mer användning, med gynnsamma effekter på såväl läs- som skriv- förmågan, troligen också benägenheten att läsa och skriva. Själv- disciplin och beredskap för uppskjuten behovstillfredsställelse är också hållningar som traditionellt sett odlas mest i detta skikt. Det innebär att skolnormer om frihet under ansvar samt acceptans av utdelning längre fram är utbildningsrelaterade kvalifikationskrav som gynnar samma elever (, 1998). Något liknande gäller nog för strategimedvetenheten. Civilingenjörer, advokater, journa- lister, lärare med flera har nog ofta friare arbetsförhållanden än många andra grupper; därför lönar det sig också att utveckla idéer om vilken väg som bäst och lättast leder till måluppfyllelse. Det ser ut som att elever från akademikerhem har ett försprång vad gäller samtliga länkar i kravkedjan när eget arbete praktiseras. Det finns således skäl att tro att skolans inre arbete har blivit mer ojämlikt . Det finns emellertid inget tvång att satsa på eget arbete. Enskilda lärare, lärarlag och skolor kan förvisso välja arbetssätt som innebär att de går emot såväl tradi- tioner som trender (Naeslund, 1991; 1996). Frågan är då om resonemanget kring akademikerbarns försprång också kan överföras till andra indelningar: kön, etnicitet och andra kategorier. Flera intervjupersoner uppger att flickorna läser mer, speciellt skönlitteratur, vilket ger bäst utdelning i skolan. Om pojkarna också bjuder starkare motstånd mot skolkulturen ökar flickornas försprång ytterligare. Vidare påvisades i en tidigare fallstudie att det fanns skilda könsmönster vad gäller tolkningen av bedömningskriterier kring inlämningsuppgifter; pojkarna ansåg att man fick poäng på att skriva mycket och korrekt, flickorna insåg att det handlade om mjukare och mer holistiska kvalitetskriterier (Naeslund, 2001, s. 65). Elever med annat modersmål än svenska har rimligen en brant uppförsbacke om de har fått otillräcklig träningstid i svenska språket, i förhållande till vad som krävs för framgång i svensk skola. I materialet finns emellertid också ett vittnesbörd om att dessa elevers motivation kan väga upp en del, om de anser/inser att skolan ger dem kulturella resurser som ökar chanserna till fram- gångar i det svenska samhället. Å andra sidan får man räkna med att de ofta kan ha svårare att genomskåda kulturella koder som inte är klart uttalade, men kanske självklara för många. När det gäller elever beskrivna som dyslektiker ter det sig självklart, att en pedagogik som är mer skriftspråklig än muntlig medför ökade hinder och utmaningar. Elever med neuro- psykiatriska diagnoser, bokstavsbarn, beskrivs inte sällan som så bokstavstrogna att de lätt missar verbala trick som ironier, tve- tydigheter och uppmaningar i frågeform exempelvis Vill du hjälpa till med det här?! Slutsatsen blir att kultursociologins teser om synlig och osynlig pedagogik samt skillnader i dispositioner troligen kan tänjas och vara tillämpliga också på andra grupper än på samhällsklasser. Avslutningsvis formuleras några hypoteser som är baserade på vår undersökning, men vinner på att följas upp med bredare och djupare studier. (1)Skolmiljöer med tydlig resultatstyrning medför troligen utjämnande effekter. (2)Ungdomar i vår skolkommun och andra storstadsregioner ser nog inte läsningen, men skolkulturen, som feminin och nördig. Det färgar av sig på läsningen som ingår i skolkulturen. (3)Ökad variation i utbudet av texter, metoder och redovisnings- sätt gynnar kanske pojkarna, men också andra grupper som riskerar att komma i kläm. Djupast sett är nog variation gynnsamt för alla, eftersom det utvecklar förmågorna allsidigt och leder till mer omväxling. (4)Användningen av LUS innebär bland annat att framsteg synliggörs för elever som ligger långt ifrån minimikraven för betyget godkänt. Det kan emellertid uppstå konflikter mellan dem som använder LUS som ett pedagogiskt redskap i skolans vardag, och de som kartlägger läskvaliteten med LUS-värden som underlag för statistik. För att LUS ska fungera är det troligt att skolpersonalen behöver såväl inläsning som arrange- rad utbildning och seminarier. , B., Rudqvist, M. & , B. (2001). Nya – En bok om läsutveckling. (1971). On Classification and Framing of Educa- tional Knowledge. In , F. D. Knowledge and Control. New Directions for Sociiology of Education. 47–69. : Collier McMillan. (1973). Codes and Pedagogies. Visible and Invisible. Biemiller, A. & Slonim, N. (2001). logy, Vol. 93, No 3, 498–520. Broady, D. (1990). Sociologi och epistemologi. Om författarskap och den historiska epistemologin. : HLS Förlag. (1966). Equality of Educational Opportunity Study. (1967). Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. (2003). Lärares och elevers interaktion i klassrummet. Betydelsen av kön, ålder, ämne och klasstorlek samt lärares uppfattning om interaktionen. : Studies in Education and Psychology 92. Ellbro, C. (2004). Läsning och läsundervisning. , P-E (1992). Kompetens, utbildning och lärande i arbets- livet – Problem, begrepp och teoretiska perspektiv. (2007). Av boken vet jag vad Exiptionella frågor är. Boksamtal om livsfrågor i en femteklass. I L. Naeslund (2007, Red). Existentiella frågor i skolan. Skapande Vetande 54. (1975). Övervakning och straff. Grosin, L. (2002). Rektorer i framgångsrika skolor. I: Nordisk Pedagogik, Vol. 3, 2002, 158–175. Grosin, L. (2004). Skolklimat, prestation och anpassning i 21 mellan- och 20 högstadieskolor. Hoetker, J. & Ahlbrand, P. (1969). The Persistence of Recitation. 6, No 2, 145–167. Naeslund, L. (1991). Lärarintentioner och skolverklighet. Explora- tiva studier av uppgiftsutformning och arbetsförhållanden hos lärare på högstadium. : HLS Förlag. Naeslund, L. (1996). Forskaröga på lärargärning. Naeslund, (2001). Att organisera pedagogisk frihet. Fallstudie av självständigt arbete med datorstöd vid en grundskola. Läspeda- gogiska institutets skriftserie, nr 5, . Oczkus, L. (2003). Reciprocal Teaching at Work. Strategies for Improving Reading Comprehension. : DE (). (2008). Det kulturella kapitalet. Studier av symboliska tillgångar i det svenska utbildningssystemet –2008. Acta Universitatis Upsaliensis. Studier i utbildnings- och kultur- sociologi 1. Rutter, M., Maughan, B., Mortimore, P., & Ouston, J. with , A. (1979). Fifteen Thousand Hours. Secondary Schools and Their Effects on Children. (2010). Reciprocal teaching – Effekt ? En experimentstudie i läsförståelsestrategier. Självständigt arbete i didaktik, . (2006). Profession och existens. En hermeneutisk studie av asymmetri och ömsesidighet i sjuksköterskans möten med svårt sjuka patienter. (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. SOU 2009: 64. Flickor och pojkar i skolan – Hur jämställt är det? Delbetänkande av DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan. Säljö, R. (2006). Lärande i praktiken. Ett sociokulturellt perspektiv. Toulmin, S. (1995). Hur det humanistiska arvet förfuskades. Vygotskij, L. (1999). Tänkande och språk. Westin- , G. (1979). Physical and Mental Development in Swedish . Studies in Education and psychology no 5. (1977). Learning to Labour. How Working Class Kids Get Working Class . Österlind, E. (1998). Disciplinering via frihet. Elevers planering av sitt eget arbete. Studies in Education 75. Österlind, E. (2005, Red.). Eget arbete – En kameleont i klassrum- met. Bilaga 1: Intervjuguide för rektorer Beskriv Din karriär från början till ! Vad ger Dig stimulans och arbetsglädje som rektor? Vad känns tungt och besvärligt? Beskriv Din nuvarande skolas anda; även upptagningsområdet, personalens inställning & profiler. Beskriv hur Ditt arbete styrs av olika krav uppifrån plus förvänt- ningar utifrån och inifrån. Hur går den typen av styrning att förena med Dina egna visioner och ambitioner med arbetet på skolan? Hur vet en rektor om han/hon lyckas i sitt arbete? Vilka kriterier anser Du (och andra!) Hur vet en lärare om han/hon lyckas i sitt arbete? Hur vet en elev det? Vilka kriterier på elevers kunskaper, förmågor och utveckling beaktas på ? Vilken betydelse har läs- och skrivförmågan för unga människors möjligheter att klara sig och utvecklas i skolan? Och i livet efter skolan? Vad kan Du som rektor göra för att påverka elevers läs- och skrivförmåga? Vilka informationskanaler och nyckelpersoner använder Du för att få en uppfattning om läs- och skrivförmågan hos eleverna på skolan? Låt oss titta på en sammanställning av Dina niondeklassers ämnes- betyg och värden enligt LäsUtvecklingsSchemat. Finns det mönster eller värden som överraskar Dig? Vilka andra tankar och reaktioner väcks när Du läser sammanställningen? Statistik på riksnivå tyder på att flickorna – som grupp - lyckas lite bättre än pojkarna i läsning. Listorna från (kommunens namn) visar samma sak. Hur stämmer det med Din uppfattning? Vad tror Du att eventuella skillnader beror på? Om vi ser till det som kommer fram i statistiken över LUS och betygen. Stämmer det med Din bild av verkligheten, eller? Vilka lärare är viktiga för mig att komma i kontakt med för att fånga läsförmågan i praktiken? Lärare i svenska; slöjd/hk; so/no; andra? Hur når jag dem bäst? Är det realistiskt att samla alla lärare som har en viss klass för att diskutera de omdömen som finns kring LUS-värden, betyg och övriga data. Hur kan det arrangeras? Vilka elever tycker Du vi bör välja när vi granskar LUS, betyg och resultatuppföljning i (kommunens namn)? Bilaga 2: Intervjuguide för LUS- ansvariga lärare Jag heter , är docent i pedagogik vid , och genomför en studie i (kommunens namn) om resultatuppföljning (läsförmåga och betyg), strategier för skol- utveckling samt jämställdhetsfrågor i anslutning till detta. Jag har intervjuat era rektorer, men för att komma närmare skolans vardag vill jag också få lärarperspektivet. Lämpligast i detta fall är att intervjua LUS- ansvariga lärare vid respektive skola. För att få fram elevsynpunkter har jag gjort en enkät avsedd att användas i en klass, år 8 vid respektive skola. Varje lärarintervju sker lämpligen mellan mig och de LUS- ansvariga vid två olika skolor. Jag tror det blir mer spännande och dynamiskt om ni får berätta för varandra. Min roll blir att inflika med frågor om det är något jag inte förstår eller inte har fått svar på. Intervjun beräknas ta och sker lämpligen vid någon av de intervjuade lärarnas skola. För dokumentationens skull bandas intervjun, men bandspelaren kan på begäran stängas av under avsnitt där någon av de medverkande känner sig obekväm av bandningen. Jag kontaktar er parvis, och ber er föreslå lämpliga tider när vi kan träffas. Ta gärna fram 2–3 förslag så kan vi nog hitta ett som fungerar. Undvik tider direkt . Jag bor i och åker kommunalt. , tel. (arbetet) (bostaden) Berätta om Din karriär! Hur har vägen till och genom läraryrket sett ut? Berätta om hur kontrollen av elevers läsförmåga går till på ! Vilken roll har Du? Berätta om hur man arbetar för att utveckla pedagogiken på ! Vad fungerar (inte)? Berätta om användbarheten och tillförlitligheten hos LUS! Vad är bra? Berätta om läs- och skrivförmågan ur jämlikhets- och jämställd- hetsperspektiv! Kommentera min resultatsammanställning över LUS -värden & betyg för ! Ger den intressanta resultat? Bilaga 3: om läsning Min skola heter: Jag är flicka/pojke (stryk under!) Min klass heter: Hemma pratar vi mest svenska/annat språk (stryk under!) (1)Vill Du att Dina lärare ska hålla reda på hur bra Du läser? Svara som Du tycker och motivera varför! (2)Tror Du att Dina lärare håller reda på hur bra Du läser? Svara vad Du tror och motivera varför! (3)Hur kan skolan hjälpa elever som inte läser så bra? Skriv allt Du kommer på som kan hjälpa eleverna! TACK FÖR ATT DU SVARADE! 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt för- hållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsinteg- ration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbete. Löner, anställnings- skydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteck- ningarna regionfullmäktige och region- styrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. 96.Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. 97.Resultatuppföljning, läskvalitet och skol- utveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteratur- översikt. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. En effektivare förvaltning av statens fastig- heter. Att skapa arbete. Löner, anställningsskydd och konkurrens. – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhåll- ningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. Resultatuppföljning, läskvalitet och skolut- veckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar.