sou · GYB322 · 2011-01-01 00:00:00 — – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté för att bl.a. kartlägga de folkrättsliga regler som gäller för väpnade konflikter, ockupation och neutralitet, och som är bundet av. Med stöd av regeringens bemyndigande förordnande chefen för justitierådet till ordförande för kommittén. Som ledamöter förordnades professorn , chefsjuristen , chefsjuristen och hovrättsrådet . förordnades som sakkunniga i kommittén försvarsjuristen och professor emeritus . Som experter förordnades kanslirådet , juris doktorn , departementssekreteraren (entledigades ), ämnesrådet Per Lennerbrant, folkrättssamordnaren och chefsrådmannen . förordnades som experter i kommittén departementsrådet och kanslirådet . Sekreterare åt kommittén har fr.o.m. varit juris kandidaten (numera ) och fr.o.m. juris kandidaten . kandidaten har varit biträdande sekreterare –. Textmässig layout har utförts av kanslisekreterare vid kommittéservice. Kommittén har antagit namnet (Fö 2007:06). Kommittén överlämnar härmed delbetänkandet Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser (SOU 2010:22). I betänkandet redovisar kommittén en förteckning över för gällande humanitärrättsliga konventioner och deras genomförande i samt vissa andra grundläggande dokument som hör till kommitténs arbetsområde. Del I Konventioner och deklarationer (i kronologisk ordning) Deklaration i ang. sjörätten i krigstid (Parisdeklarationen) ............................................................................. 1868 ang. beskaffenheten av de projektiler, som i krig må (S:t Petersburgsdeklarationen) ..................................................................... Deklaration i ang. förbud mot användande av kulor som lätt utvidga sig eller tillplattas (Haagdeklarationen).................................................................................... Haagkonventionerna , nr IV-IX, XI och XIII...... Konvention i ang. lagar och bruk (IV:e ) ................................................................. jämte reglemente ang. lagar och bruk i lantkrig (lantkrigsreglementet) .............................................................. Konvention i ang. neutrala makters och personers rättigheter och förpliktelser under (V:e )................................................................... Konvention i rörande fientliga handelsfartygs behandling vid fientligheternas utbrott (VI:e ) ................................................................. handelsfartygs omdaning till krigsfartyg (VII:e ) ................................................................ Konvention i rörande utläggning (VIII:e )............................................................... Konvention i ang. bombardemang i krigstid förmedelst sjöstridskrafter (IX:e ).................................................................. Konvention i ang. vissa inskräkningar i utövandet av rätten till uppbringning i sjökrig (XI:e ).................................................................. Konvention i ang. neutrala makters rättigheter och skyldigheter i händelse av sjökrig (XIII:e ) .............................................................. jämte likalydande slutbestämmelser ......................................... concerning the Laws of Naval War (1909) (Sjökrigsdeklarationen) ................................................................................ Protokoll rörande förbud mot användande i krig av kvävande, giftiga eller liknande gaser m.m., (Genèveprotokoll).......................................................................... Ministeriella noter växlade med ang. anslutning till internationella regler beträffande undervattensbåtars uppträdande under krigstid gentemot handelsfartyg m.m., (Londonprotokollet)..................................................................................... (art. 1-74, 92-96 och 102-111) Överenskommelse mellan Det förenade förenta staters regering, Den franska republikens provisoriska regering och De socialistiska unions regering beträffande åtal mot och bestraffning av de europeiska axelmakternas förnämsta krigsförbrytare (Överenskommelse om Nürnbergtribunalen)) .......................................... jämte stadga för den .......... Konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide), (Folkmordskonventionen).......................................................................... Genèvekonventioner I-IV samt tilläggsprotokoll I-III ang. skydd för krigets offer .......................................................... av sårades och sjukas behandling vid stridskrafterna i fält (I:a ) .............................................................. av behandlingen av sårade, sjuka och skeppsbrutna tillhörande (II:a )............................................................. (III:e ) ........................................................... för civilpersoner under krigstid (IV:e )............................................................ 1949 rörande skydd för offren i internationella väpnade (Tilläggsprotokoll I)......................................................................... 1949 rörande skydd för offren i icke-internationella väpnade (Tilläggsprotokoll II) ....................................................................... Tilläggsprotokoll III till den rörande ett ytterligare emblem, (Tilläggsprotokoll III)...................................................................... Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (1950) samt protokoll 6 och 13 om dödsstraffets avskaffande ........................... Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (art. 1-18) Protokoll nr 6 avseende avskaffande av dödsstraffet (1983) (art. 1-4).......................................................................................... Protokoll nr 13 avseende avskaffande av dödsstraffet under alla omständigheter (2002) (art. 1-3) ............................................ Konvention ang. flyktingars rättsliga ställning, 1951 samt protokoll .................................................................. Konvention ang. flyktingars rättsliga ställning, (art. 1, 8, 9, 27 och 33) (Flyktingkonventionen) ................................................................... Protokoll ang. flyktingars rättsliga ställning, (art. 1)........................................... Konvention om skydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt (1954) samt tilläggsprotokoll I och II............................... Konvention om skydd för kulturegendom i händelse av (Kulturkonventionen)...................................................................... Internationell konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, (art. 1-27) .............. (Konventioen om medborgerliga och politiska rättigheter) ........................ Konvention om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring, , och (B-vapenkonventionen) ............................................................................. Konvention om förbud mot militär eller varje annan fientlig användning av miljöförändringsteknik, (ENMOD)................................................................................................. Konvention om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar, (inkl. ändring av art. 1) samt protokoll I, II, III, IV och V (vapenkonvention)....................................................................... jämte ändring i art. 1 (2001).................................................... Protokoll om icke-detekterbara fragment(1980) (Protokoll I) ..................................................................................... Protokoll om förbud mot eller restriktioner i användningen av minor, försåtvapen och andra anordningar (1980) (Protokoll II).................................................................................... jämte reviderat protokoll II ........................... Protokoll om förbud mot eller restriktioner i användningen av brandvapen (1980) (Protokoll III) ................................................................................. Protokoll om förbud mot användning av synförstörande laservapen (1995) (Protokoll IV).................................................................................. Protokoll om explosiva lämningar efter krig (2003) (Protokoll V).................................................................................... Konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, (art. 1-16) (Tortyrkonventionen)................................................................................ FN:s konvention om barnets rättigheter (1989) samt fakultativt FN:s konvention om barnets rättigheter, (art. 38-39) Fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade Konvention om förbud mot utveckling, produktion, innehav och användning av kemiska vapen samt deras förstöring, (art. 1, 2, 6, 7, 9 och 10) (C-vapenkonventionen) ............................................................................ Konvention om skydd av personal i FN-insatser och därtill anknuten personal samt fakultativt protokoll ................................. Konvention om skydd av personal i FN-insatser och därtill Fakultativt protokoll till konventionen om skydd av personal i FN-insatser och därtill anknuten personal, Konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras (art. 1-33 och 77-80) (Romstadgan)............................................................................................. Convention on Cluster Munitions, (Konventionen om klusterammunition).................................................... Del II Övriga dokument (22 kap. 6 §) ........................................................... Protection of Civilian Populations Against Bombing from the Air in Case of War (1938) (Resolution från om flygbombning) ....................... Affirmation of the Principles of International by the Charter of the Tribunal (1946) (FN:s resolution 95 (1) Nürnbergtribunalen) ........................................... Principles of International in the Charter of the Tribunal and in the Judgement of the Tribunal (Nürnbergprinciperna)............................................................................... UN Model Status of Forces Agreement for peace-keeping operations (1990) (UN )............................................................................................... UN Secretary-General's Bulletin, Observance by United Nations forces of international humanitarian law (1999) (UN Secretary-General's Bulletin) ............................................................ 1325 (2000), om kvinnor, fred och (1325) .......................................................... 1612 (2005), on establishing monitoring, reporting mechanism on use of child soldiers (1612) .......................................................... 1820 (2008), on sexual violence against civilians in conflict zones and rape as was crime (1820) .......................................................... EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (2008)........................ EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt (2009)................................................................. on International to Armed Conflicts at Sea (1994) 161 sedvanerättsliga regler (2005) (ICRC:s sedvanerättsstudie)....................................................................... Air and (2009) (Luftkrigsmanualen)................................................................................... Ratificeringslistor i humanitär rätt och mänskliga rättigheter (2009) Internationell humanitär rätt I ........................................................ Internationell humanitär rätt II....................................................... Kommittédirektiv (Dir. 2007:134) ................................... Tilläggsdirektiv (Dir. 2008:154)....................................... Tilläggsdirektiv (Dir. 2010:19) ........................................ Denna reviderade dokumentsamling ersätter den tidigare utgivna dokumentsamlingen , som gavs ut av Försvarsdepartementet genom , 1996. En reviderad dokumentsamling rörande krigets lagar är motiverad av flera anledningar. anslutning till ett antal nya humanitärrättsliga traktater är självklart en av dem. Utöver detta har och Försvarsmaktens ökade fokus på internationell verksamhet format konventionssamlingens innehåll. Bland annat återfinns i denna dokumentsamling dokument med bäring på det rättsliga regelverket som omgärdar fredsinsatser samt relevanta traktater rörande de mänskliga rättigheterna. Dokumentsamlingen är uppdelad i två delar; Del I Konventioner och deklarationer, samt Del II Övriga dokument. På så vis återges de centrala reglerna och principerna inom den humanitära rätten, ockupations- och neutralitetsrätten samt delar av de mänskliga rättigheterna. Vissa av konventionerna i samlingen hör till nedrustningsrättens område, men vi har inkluderat dem med tanke på deras nära anknytning till, och ibland överlappning av, den humanitära rätten. Svenska författningar på området sammanställs och utges av Försvarsdepartementet i för totalförsvar och skydd mot olyckor (FTS). Vi har därför valt att inte inkludera svenska författningar i denna dokumentsamling. Det enda undantaget från detta är att vi inkluderat bestämmelser om folkrättsbrott, olovlig befattning med kemiska vapen samt olovlig befattning med minor. Vi har ansett det viktigt att sammanställningen av konventionerna är informativ och pedagogiskt upplagd. Med detta i åtanke har vi valt att återge traktater och dokument på svenska i den utsträckningen det har varit möjligt. I de fall översättningar finns offentliggjorda i publikationen internationella överens- kommelser (SÖ) har vi valt att ta dess översättning. Detta gör att vissa äldre konventioner, i avsaknad av officiella moderna översättningar, återges med ett ålderdomligt språk. Eventuella stavfel som finns i officiella översättningar har inte ändrats och fel kan därför förekomma. Vidare har vi satt varje traktat och dokument i sitt sammanhang genom inledande förord. I förorden redogör vi för traktaternas och dokumentens tillkomst, innehåll samt det svenska genomförandet av dessa. För att optimera överblicken av ett områdes fullständiga reglering har vi valt att ställa upp Del I, Konventioner och deklarationer, i kronologisk ordning. Tillhörande tilläggsprotokoll, vilka ofta tillkommer senare än själva huvuddokumentet, har vi dock tagit med i anslutning till huvuddokumentet. Slutligen har vi valt att bifoga ratificeringslistor avseende den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna per . Deklaration i angående sjörätten i krigstid (Parisdeklarationen) En första grund till den s.k. Parisdeklarationen finns i en överenskommelse mellan med anledning av (1853-1856). Denna bilaterala överenskommelse föreskrev respekt för neutralt fartygs last och neutralt gods på fientligt fartyg och var ursprungligen tänkt att vara tidsbegränsad till just detta krig. Ytterligare en överenskommelse som ingicks under fick betydelse för Parisdeklarationen, nämligen den som ingicks mellan alla de krigförande staterna i kriget, dvs. , , , och , om att avstå från att utfärda kaparbrev. Efter slut anordnades en regeringskonferens i för att dels permanenta de tidigare nämnda överenskommelserna, dels diskutera vissa förslag om regler för krigförande stats blockad mot fientlig kust. Förhandlingarna resulterade i Parisdeklarationen, som antogs . Enligt denna förklarades kaperiet vara avskaffat. Vidare förbjöds krigförande stat att gripa fientligt gods - med undantag för krigskontraband - på neutrala fartyg, eller neutralt gods på fientliga fartyg. Slutligen fastslogs att en blockad måste vara effektiv för att vara bindande. Deklarationens grundläggande tanke är att värna om frihandeln. De principer som kommer till uttryck i deklarationen betraktas numera som sedvanerätt och är därmed bindande för alla stater oberoende av godkännande. Statspraxis avseende deklarationen har dock växlat över tiden. Till en del beror detta på att deklarationens centrala begrepp krigskontraband saknar en närmare definition, vilket har skapat oklarheter vid tillämpningen. Beroende på teknikens och samhällets utveckling har dessutom innebörden av begreppet förändrats ; t.ex. betraktades förr hö till hästar som krigskontraband men skulle knappast göra så . En annan orsak till en vacklande statspraxis är att många stater tenderar att göra avsteg från frihandelsprincipen under krig och alltför lättvindigt förklara att fartyg innehåller krigskontraband. Så var fallet under både första och då de flesta varor som var destinerade till fiendesidan betraktades som krigskontraband. Deklarationen trädde i kraft och ratificerades av . De befullmäktigade ombud, vilka undertecknat fredsfördraget i av , hava, vederbörligen bemyndigade och samlade till överläggning, - att sjörätten i krigstid länge varit föremål för beklagliga tvister, att ovissheten om rätt och plikter i detta ämne giver anledning till meningsskiljaktigheter mellan neutrala och krigförande, varav kunna uppstå allvarliga svårigheter och till och med stridigheter, att det följaktligen är gagneligt att i en så viktig punkt fastställa en enhetlig lära, och att de till Pariskongressen församlade befullmäktigade ombuden icke kunna bättre motsvara de avsikter som besjäla deras regeringar än genom att i detta avseende införa fasta grundsatser i de mellanfolkliga förhållandena, överenskommit att rådslå om medlen att uppnå detta mål, och, därom ense, fastställt följande högtidliga förklaring: 1)Kaperiet är och förblir avskaffat. 2)Neutral flagga skyddar fientligt gods med undantag av krigskontraband. 3)Neutralt gods får, med undantag av krigskontraband, icke gripas under fientlig flagga. 4)Blockad måste, för att vara bindande, vara effektiv, dvs. upprätthållas av en tillräcklig styrka för att verksamt förhindra tillträde till fiendens kust. Undertecknade befullmäktigade ombuds regeringar förplikta sig att bringa denna förklaring till de staters kännedom vilka icke blivit kallade att deltaga i Pariskongressen, samt att inbjuda dem att ansluta sig därtill. Övertygade att de grundsatser, som de nu förkunnat, endast kunna med tacksamhet upptagas av hela världen, betvivla undertecknade befullmäktigade ombud ingalunda att deras regeringars ansträngningar för att göra anslutningen därtill allmän skola krönas med en fullständig framgång. Denna förklaring är och skall vara bindande endast mellan de makter vilka anslutit sig till den eller komma att ansluta sig. Som skedde i . Deklaration i /angående beskaffenheten av de projektiler, som i krig må användas (S:t Petersburgsdeklarationen) Deklarationen betonar en större humanitet i krigföringen genom att den understryker skydd dels för civilbefolkningen, dels för kombattanter. Trots sitt ringa omfång är deklarationen en god tidsspegling vad avser ett mer humanistiskt synsätt och den därmed förändrade människosyn, som hade börjat växa fram. De principer som kommer till uttryck i deklarationen betraktas numera som sedvanerätt och är därmed bindande för alla stater oberoende av godkännande. Deklarationen inleds med vissa allmänna grundsatser, som dels slår fast att vapenmakt ska riktas mot fiendens militära stridskrafter i syfte att försvaga dessa, dels att det är förbjudet att använda övervåld under striderna. Dessa regler följs av ett specifikt förbud mot användning av en viss typ av särskilt skadebringande projektiler nämligen, explosiva kulor med mindre vikt än . Detta är sannolikt historiens första avtalsfästa, folkrättsliga vapenbegränsning. Den skulle följas av ytterligare ett vapenförbud nämligen Haagdeklaration som förbjuder s.k. dumdum-kulor. Uppmärksammas bör att deklarationen endast avser att förhindra användning av de förbjudna projektilerna i antipersonellt bruk, varför användning i antimateriellt bruk t.ex. mot olika slags luftfarkoster inte strider mot deklarationen. Deklarationen trädde i kraft (enligt gregoriansk tideräkning) 1868 och ratificerades av . Sedan, på förslag av den kejserliga , en mellanfolklig militärkommission sammanträtt i för att pröva lämpligheten av förbud mot användande av vissa projektiler i krig mellan civiliserade nationer, och nämnda kommission enat sig om fastställande av de tekniska gränser, vid vilka krigets krav böra vika för mänsklighetens fordringar, hava undertecknade blivit genom sina regeringars befallning bemyndigade att förklara följande: I betraktande av, att civilisationens framsteg böra verka en lindring i möjligaste mån av krigets elände, att det enda lagliga mål staterna äga uppställa under kriget är försvagandet av fiendens militära krafter, att för uppnående av detta mål det är tillräckligt att försätta största möjliga antal män ur stridbart skick, att detta mål skulle överskridas genom bruket av vapen vilka onödigtvis skulle förvärra lidandena för de män som försatts ur stridbart skick och göra deras död oundviklig, och att användande av dylika vapen följaktligen skulle strida mot mänsklighetens bud, förplikta sig de fördragsslutande parterna att, i händelse av krig mellan dem, ömsesidigt avstå från att låta deras styrkor till lands eller sjöss använda varje projektil med mindre vikt än som är explosiv eller laddad med sprängämne eller brännbara ämnen. De fördragsslutande parterna skola inbjuda alla stater, vilka icke genom att sända ombud deltagit i den i församlade mellanfolkliga militärkommissionens överläggningar, att ansluta sig till denna förpliktelse. Denna förpliktelse är bindande endast för de fördragsslutande eller sig anslutande parterna i händelse av krig mellan två eller flera bland dem; den är icke tillämplig på icke fördragsslutande parter eller parter som icke anslutit sig. Likaledes upphör den att vara bindande från och med det ögonblick då, i ett krig mellan fördragsslutande parter eller sådana som anslutit sig, någon icke fördragsslutande part eller någon som icke anslutit sig, sällar sig till endera av de krigförande. I syfte att upprätthålla de av dem uppställda grundsatser samt förena krigets krav med mänsklighetens fordringar, förbehålla sig de fördragsslutande eller sig anslutande parterna vidare överenskommelse varje gång något klart förslag framställes med hänsyn till de förbättringar som vetenskapen kan bibringa truppers utrustning. Som skedde i /. Deklaration i angående förbud mot användande av kulor som lätt utvidga sig eller tillplattas i människokroppen (Haagdeklarationen) uppmärksammades av bl.a. läkare att de brittiska trupperna i infört en ny typ av kulor till sina handeldvapen som förorsakade mycket stora och svårläkta skador. Dessa s.k. dumdum-kulor var konstruerade med en mantel som endast delvis omslöt kulan. Detta medförde att kulan vid en träff mot en människa tillplattades och fortsatte starkt deformerad in i kroppen, vilket orsakade mycket svåra skottskador.