sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Paragrafens första stycke överensstämmer i sak med 6 kap. 2 § första stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 103). I andra stycket finns en hänvisning till bestämmelsen i 8 kap. 11 § andra stycket om när ändringar i styrelsens sammansättning får verkan. Innebörden i detta är att en avgående styrelseledamot be- håller sin behörighet och sitt ansvar till dess att hans eller hennes avgång anmäls till för registrering. 8 kap. 13 § Om en styrelseledamots uppdrag upphör eller om bestämmelserna i 7 eller 9 § hindrar honom eller henne att vara styrelseledamot och det inte finns någon suppleant som kan träda in i hans eller hennes ställe, ska övriga styr- elseledamöter vidta åtgärder för att en ny styrelseledamot utses för den åter- stående mandattiden. Sådana åtgärder behöver dock inte vidtas, om den förra styrelseledamoten var en arbetstagarrepresentant. Ska styrelseledamoten väljas av föreningsstämman, behöver någon ny styrelseledamot inte väljas förrän vid nästa årsstämma, om styrelsen är beslutsför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 103). Domstolsbeslut om ersättare för en styrelseledamot 8 kap. 14 § Om en styrelseledamot som enligt stadgarna ska utses på ett annat sätt än genom val av föreningsstämman inte har utsetts, ska allmän domstol på an- sökan utse en ersättare. Ansökan får göras av en styrelseledamot, en medlem, en borgenär eller någon annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda föreningen. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 2 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 104). 8 kap. 15 § En av styrelsens ledamöter ska vara ordförande i styrelsen. Ordföranden ska leda styrelsens arbete och bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i 4 och 5 §§. Om inte annat har bestämts i stadgarna eller beslutats av föreningsstämman, väljer styrelsen ordförande. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning. Enligt första stycket första meningen ska en av styrelsens ledamöter vara ordförande i styrelsen. Det överensstämmer med vad som redan gäller enligt 6 kap. 8 § första stycket första meningen i den nuvar- ande föreningslagen. Bestämmelsen i andra meningen saknar tidigare motsvarighet och markerar det särskilda ansvar som en styrelseord- förande har för styrelsens arbete. torde dock allmänt anses att ordföranden har ett längre gående ansvar än vanliga styr- elseledamöter (se A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar. En kommentar, 3 uppl., s. 210). I förarbetena till den motsvarande bestämmelsen i aktiebolagslagen framhålls att styrelsens ordför- ande bör fungera som en länk mellan styrelsen och den övriga före- tagsledningen. Han eller hon anses också ha ett ansvar för att de övriga styrelseledamöterna även mellan styrelsesammanträdena får upplysningar om bolagets förhållanden och verksamhetens gång samt ett särskilt ansvar för att styrelsens beslut verkställs på ett lämp- ligt sätt. Detsamma bör gälla ifråga om styrelseordföranden i en ekonomisk förening. Till styrelseordförande kan vem som helst av styrelsens leda- möter utses. Till skillnad från vad som är fallet i den nuvarande föreningslagen – men i överensstämmelse med vad som gäller för privata aktiebolag – har det alltså inte uppställts något formellt hinder att utse en styrelseledamot som är verkställande direktör att vara styrelseordförande. En annan sak är att det regel- mässigt är mindre lämpligt att den verkställande direktören sam- tidigt är styrelseordförande, eftersom det i praktiken kan minska styrelsens möjligheter att utöva den kontroll över den verkställande direktörens förvaltning som styrelsen ska utöva. Andra stycket innehåller bestämmelser om val av styrelseordför- ande. De överensstämmer med de bestämmelser som finns i 6 kap. 8 § första stycket andra och tredje meningarna i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 16 § Styrelsens ordförande ska se till att sammanträden hålls när det behövs. Styr- elsen ska alltid sammankallas om en styrelseledamot eller den verkställande direktören begär det. Paragrafen överensstämmer med 6 kap. 8 § andra stycket första och andra meningarna i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 17 § Den verkställande direktören har rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden, om styrelsen inte i ett särskilt fall bestämmer något annat. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 8 § andra stycket tredje meningen i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 18 § Om en styrelseledamot inte kan närvara vid ett sammanträde och det finns en suppleant som ska delta i hans eller hennes ställe, ska denne ges tillfälle till det. En sådan suppleant för arbetstagarledamot som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda ska alltid få under- lag och ges tillfälle att delta i behandlingen av styrelsens ärenden på samma sätt som en styrelseledamot. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 9 § första stycket tredje och fjärde meningarna i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 19 § Styrelsen är beslutför, om mer än hälften av styrelseledamöter eller det högre antal som har bestämts i stadgarna är närvarande. Vid bedöm- ningen av om styrelsen är beslutför ska styrelseledamöter som är jäviga enligt 21 § anses som inte närvarande. Beslut får inte fattas i ett ärende, om inte såvitt möjligt samtliga styrelse- ledamöter har 1.fått tillfälle att delta i ärendets behandling, och 2.fått ett tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 6 kap. 9 § första stycket första och andra meningarna i den nuvarande föreningslagen. Bestäm- melsen i första stycket andra meningen om att jäviga styrelseleda- möter ska anses som inte närvarande är dock ny, men en motsvarande bestämmelse finns i 8 kap. 21 § aktiebolagslagen. 8 kap. 20 § Som styrelsens beslut gäller den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för vid sammanträdet. Om det i stadgarna har bestämts särskild röst- majoritet, gäller dock detta. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Är styrelsen inte fulltalig, ska de som röstar för beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av styrelseledamöter, om inte annat har bestämts i stad- garna. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 9 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 21 § En styrelseledamot får inte handlägga en fråga om 1.avtal mellan styrelseledamoten och föreningen, 2.avtal mellan föreningen och tredje man, om styrelseledamoten i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot föreningens, eller 3.avtal mellan föreningen och en juridisk person som styrelseledamoten en- sam eller tillsammans med någon annan får företräda. Bestämmelsen i första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Med avtal som avses i första stycket jämställs rättegång eller annan talan. Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 6 kap. 10 § i den nuvarande föreningslagen. Bestämmelsen i första stycket 3 om s.k. ställföre- trädarjäv är dock ny men motsvarar vad som gäller enligt 8 kap. 23 § aktiebolagslagen. Bestämmelsen innebär att styrelseledamoten inte får delta i handläggningen av ett avtal med en annan juridisk person där han eller hon själv är styrelseledamot, verkställande direk- tör eller särskild firmatecknare. Den får även anses tillämplig när styrelseledamoten äger företräda föreningens motpart på grund av fullmakt. Undantagen från bestämmelsen i andra stycket är desamma som i aktiebolagslagen. Frågan har behandlats i avsnitt 10.3.7. Arvode och annan ersättning till styrelseledamot 8 kap. 22 § Föreningsstämman ska besluta om arvode och annan ersättning för styrelse- uppdrag till var och en av styrelseledamöterna. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den princip som den ger uttryck för torde dock vara allmänt tillämpad. En likadan bestämmelse finns i 8 kap. 23 a § aktiebolags- lagen. Beslut ska fattas om ersättning till var och en av styrelseleda- möterna. Stämman kan alltså inte nöja sig med att besluta om en klumpsumma. Detta innebär inte att arvodet behöver avse enskilda namngivna personer. Beslutet kan i stället, om stämman anser det vara lämpligt, ta sikte på vissa funktioner inom styrelsen. Det finns därmed inte något hinder mot att stämman bestämmer arvodet innan den väljer styrelseledamöter. Stämman kan också bestämma att t.ex. en ledamot med särskild kompetens ska ha högre ersättning än övriga ledamöter. Det finns inte heller något som hindrar att stämman beslutar att arvodet ska vara rörligt, t.ex. en viss ersättning eller per sammanträde. Beslutet måste emellertid vara sådant att det tydligt framgår hur arvodet ska räknas ut. Paragrafen behandlar endast ersättning för styrelseuppdrag. Det kan förekomma att en styrelseledamot utför arbete för föreningens räkning vid sidan av styrelsearbetet. Arvoden och ersättningar för sådant arbete, ofta benämnda konsultarvode, behöver inte beslutas av stämman. Däremot ska den typen av arvoden och ersättningar redovisas i årsredovisningen (se 5 kap. 20 § årsredovisningslagen). 8 kap. 23 § Vid styrelsens sammanträden ska det föras protokoll. I protokollet ska de be- slut som styrelsen har fattat antecknas. Protokollet ska undertecknas av den som har varit protokollförare. Det ska justeras av ordföranden, om denne inte har fört protokollet, och av ytter- ligare en ledamot som styrelsen har utsett. Styrelseledamöterna och den verkställande direktören har rätt att få en av- vikande mening antecknad till protokollet. Paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med 6 kap. 8 § tredje stycket första och andra meningarna i den nuvarande förenings- lagen. I förslaget markeras att styrelseprotokollet ska vara ett besluts- protokoll. Det behöver alltså inte innehålla annat än de beslut som har fattats vid styrelsesammanträdet (jfr 8 kap. 24 § aktiebolags- lagen). 8 kap. 24 § Styrelsens protokoll ska föras i nummerföljd och förvaras på ett betryggande sätt. Paragrafen överensstämmer med 6 kap. 8 § tredje stycket tredje men- ingen i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 25 § Styrelsen får utse en verkställande direktör att fullgöra de uppgifter som anges i 27 §. Enligt 6 kap. 3 § i den nuvarande föreningslagen måste det i en ekonomisk förening, där medelantalet anställda har överstigit 200, finnas en verkställande direktör. Enligt samma paragraf kan det i föreningens stadgar föreskrivas att styrelsen även i andra fall ska utse en verkställande direktör. Förslaget innebär att det inte för något slag av ekonomisk för- ening uppställs något krav på att det ska finnas en verkställande direktör. En verkställande direktör får emellertid alltid utses. Frågan kan regleras i stadgarna. Har det i stadgarna bestämts att det ska finnas en verkställande direktör, måste styrelsen givetvis utse en så- dan. Styrelsen kan emellertid utse en verkställande direktör även om stadgarna saknar bestämmelser om detta. Frågan har behandlats i avsnitt 10.3.6. 8 kap. 26 § Om föreningen har en verkställande direktör, får styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. Bestämmelserna i denna lag om den verkställande direktören ska i tillämp- liga delar gälla även en vice verkställande direktör. Om styrelsen har utsett flera vice verkställande direktörer, ska den med- dela skriftliga instruktioner om i vilken inbördes ordning dessa ska träda in i den verkställande direktörens ställe. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om vice verkställande direk- tör, har viss motsvarighet i 6 kap. 3 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen. Enligt första stycket får styrelsen utse en eller flera vice verkställ- ande direktörer. Finns det bestämmelser om att vice verkställande direktör ska utses i stadgarna, ska dessa givetvis följas. Styrelsen kan emellertid utse vice verkställande direktörer även om stadgarna inte reglerar frågan. Enligt andra stycket gäller lagens bestämmelser om verkställande direktör även vice verkställande direktör. Det innebär bl.a. att den som enligt 8 kap. 28 och 29 §§ inte kan utses till verkställande direktör inte heller kan utses till vice verkställande direktör. En vice verkställande direktör är endast suppleant för den verk- ställande direktören. Det är först när den verkställande direktören får förfall som den vice verkställande direktören får några befogen- heter. Har styrelsen utsett flera vice verkställande direktörer måste den, enligt tredje stycket, meddela skriftliga instruktioner om i vilken inbördes ordning dessa ska träda in i den verkställande direktörens ställning. Det är inte möjligt att vid den verkställande direktörens förfall fördela hans eller hennes uppgifter på flera vice verkställande direktörer. Den verkställande direktörens uppgifter 8 kap. 27 § Den verkställande direktören ska sköta den löpande förvaltningen enligt styr- elsens riktlinjer och anvisningar. Den verkställande direktören får dessutom utan styrelsens bemyndigande vidta åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av föreningens verksamhet är av ovanligt slag eller av stor betydelse, om styrelsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för föreningens verksamhet. I sådana fall ska styrelsen underrättas om åtgärden. Den verkställande direktören ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att föreningens bokföring ska fullgöras i överensstämmelse med lag och för att medelsförvaltningen ska skötas på ett betryggande sätt. Paragrafen motsvarar – utan några ändringar i sak – 6 kap. 6 § första stycket andra–fjärde meningarna och andra stycket andra meningen i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 108). Hinder att vara verkställande direktör 8 kap. 28 § Den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara verkställande direktör. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Paragrafen överensstämmer i sak med bestämmelser som finns i 6 kap. 4 § i den nuvarande föreningslagen. I den motsvarande paragrafen i den nuvarande föreningslagen finns också en bestämmelse om att den verkställande direktören måste vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. På skäl som utredningen har redovisat i SOU 2009:37 har någon motsvarande bestämmelse inte tagits in i förslaget. 8 kap. 29 § Till verkställande direktör får inte utses någon som inte avser att ta del i så- dan verksamhet som enligt denna lag ankommer på den verkställande direk- tören. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen, överensstämmer med 8 kap. 32 § aktiebolagslagen. Jfr kommentaren till 8 kap. 10 §. 8 kap. 30 § Ett beslut att utse en verkställande direktör i föreningen samt beslut om den verkställande direktörens avgång eller entledigande har verkan från den tid- punkt då anmälan om registrering kom in till eller från den senare tidpunkt som har angetts i beslutet. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen, innehåller bestämmelser om när ett beslut att utse en verk- ställande direktör respektive ett beslut om den verkställande direk- törens avgång eller entledigande får verkan. Jfr den motsvarande bestämmelsen om verkan av ändringar i styrelsens sammansättning i 8 kap. 11 § andra stycket samt den överensstämmande bestämmelsen om mandattiden för verkställande direktör i aktiebolag (se 8 kap. 33 § aktiebolagslagen). Jäv för den verkställande direktören 8 kap. 31 § Den verkställande direktören får inte handlägga en fråga om 1.avtal mellan den verkställande direktören och föreningen, 2.avtal mellan föreningen och tredje man, om den verkställande direk- tören i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot föreningens, eller 3.avtal mellan föreningen och en juridisk person som den verkställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Bestämmelsen i första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Med sådana avtal som avses i första stycket jämställs rättegång eller annan talan. Paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med de bestämmelser som finns i 6 kap. 10 § i den nuvarande föreningslagen. Bestämmelsen om s.k. ställföreträdarjäv i första stycket 3 är dock ny men överens- stämmer med vad som gäller enligt 8 kap. 34 § aktiebolagslagen (jfr även 8 kap. 21 § i förslaget). Frågan om ställföreträdarjäv har behand- lats i avsnitt 10.3.7. Styrelsen som föreningens ställföreträdare 8 kap. 32 § Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Handlingar som enligt denna lag ska undertecknas av styrelsen ska skrivas under av minst hälften av styrelseledamöter. Bestämmelserna i paragrafen överensstämmer i sak med de bestäm- melser som finns i 6 kap. 11 § första stycket och 9 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen. Den verkställande direktören som föreningens ställföreträdare 8 kap. 33 § Den verkställande direktören får alltid företräda föreningen och teckna dess firma beträffande uppgifter som han eller hon ska sköta enligt 27 §. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 12 § i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 34 § Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda föreningen och teckna dess firma (särskild firma- tecknare). Bestämmelserna i 28, 29 och 31 §§ ska tillämpas på en firmateck- nare som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör. Styrelsen får när som helst återkalla ett bemyndigande som avses i första stycket. I stadgarna får det bestämmas att styrelsen inte får lämna ett sådant be- myndigande som avses i första stycket eller att ett sådant bemyndigande får lämnas endast på vissa villkor. Paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med 6 kap. 11 § andra stycket första och tredje meningarna och tredje stycket i den nu- varande föreningslagen. I paragrafens tredje stycke klargörs – efter förebild från den motsvarande bestämmelsen i 8 kap. 37 § aktiebolags- lagen – att det i stadgarna kan tas in såväl förbud mot att lämna bemyndiganden att teckna firma som bestämmelser om att bemyn- digande kan lämnas endast på vissa villkor. Enligt gällande rätt måste minst en särskild firmatecknare vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. som utredningen har redovisat i SOU 2009:37 har någon motsvar- ande bestämmelse inte tagits in i förslaget. 8 kap. 35 § Ett bemyndigande som avses i 34 § eller en återkallelse av ett sådant be- myndigande har verkan från den tidpunkt då anmälan om bemyndigandet eller återkallelsen kom in till eller från den senare tidpunkt som har angetts i bemyndigandet eller beslutet om återkallelse. Av paragrafen framgår att ett bemyndigande som firmatecknare eller en återkallelse av ett sådant bemyndigande får verkan först när anmälan om bemyndigandet eller återkallelsen kommer in till Bolags- verket. Detta överensstämmer med vad som föreslås gälla i fråga om val eller entledigande av styrelseledamot (se 8 kap. 11 § andra stycket) och vad som redan gäller enligt aktiebolagslagen (se 8 kap. 38 § den lagen). 8 kap. 36 § Styrelsen får besluta att rätten att företräda föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Någon annan in- skränkning i en firmatecknares rätt att teckna föreningens firma får inte regi- streras. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 11 § andra stycket fjärde meningen i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 37 § Om föreningen inte har någon behörig ställföreträdare som är bosatt i , ska styrelsen bemyndiga en person som är bosatt här att på föreningens väg- nar ta emot delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyn- digande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 11 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. Generella inskränkningar i ställföreträdares kompetens 8 kap. 38 § Styrelsen eller någon annan ställföreträdare för föreningen får inte företa en rättshandling eller någon annan åtgärd som är ägnad att ge en otillbörlig för- del åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller någon annan medlem. En ställföreträdare för föreningen får inte heller följa en anvisning av fören- ingsstämman eller något annat föreningsorgan, om anvisningen inte gäller där- för att den strider mot denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller stad- garna. Paragrafen överensstämmer i sak med 6 kap. 13 § i den nuvarande föreningslagen. 8 kap. 39 § Om styrelsen eller en särskild firmatecknare har företagit en rättshandling för föreningen och då har handlat i strid med bestämmelserna i denna lag om föreningsorganens behörighet, gäller rättshandlingen inte mot föreningen. Det- samma är fallet om en verkställande direktör när en rättshandling företogs överskred sin behörighet enligt 27 § och föreningen visar att motparten insåg eller bort inse behörighetsöverskridandet. En rättshandling gäller inte heller mot föreningen om styrelsen, den verk- ställande direktören eller en särskild firmatecknare har överskridit sin befog- enhet och föreningen visar att motparten insåg eller bort inse befogenhets- överskridandet. Detta gäller dock inte när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt 1.en bestämmelse i stadgarna, eller 2.en bestämmelse som har meddelats av ett annat föreningsorgan. Paragrafen motsvarar 6 kap. 14 § i den nuvarande föreningslagen. Den har emellertid anpassats till den motsvarande paragrafen i aktie- bolagslagen (se 8 kap. 42 § i den lagen). Detta har också inneburit vissa sakliga ändringar. I paragrafen regleras vad som gäller när någon av föreningens företrädare har överskridit sin behörighet respektive befogenhet. Med behörighet avses den beslutskompetens eller rätt att företräda föreningen som lagen ger ett föreningsorgan, dvs. vad organet kan göra med bindande verkan. Med befogenhet avses vad organet får göra, sedan hänsyn tagits såväl till de uppdrag och inskränkande föreskrifter som överordnade föreningsorgan har lämnat som till de s.k. legala befogenhetsinskränkningar som lagen innehåller (t.ex. generalklausulen i 8 kap. 38 §). I första stycket fastslås först att, om styrelsen eller en särskild firma- tecknare har företagit en rättshandling och därvid har gått utanför den behörighet som lagen ger styrelsen respektive firmatecknaren, så gäller rättshandlingen inte mot föreningen. Detta torde överens- stämma med gällande rätt men har inte kommit till klart uttryck i föreningslagen. I andra meningen behandlas det fallet att den verkställande direktören har överskridit sin behörighet enligt 8 kap. 27 §. Om en verkställande direktör företar en rättshandling med överskridande av sin behörighet, blir föreningen bli bunden av rättshandlingen, dock inte om den visar att motparten insåg eller bort inse behörighetsöverskridandet. Detta överensstämmer helt med gällande rätt. I andra stycket regleras befogenhetsöverskridanden. Vid befogen- hetsöverskridanden är huvudregeln att rättshandlingen inte gäller mot föreningen, om föreningen visar att motparten insåg eller bort inse att det var fråga om ett befogenhetsöverskridande. Huvud- regeln – som är tillämplig när ställföreträdaren har överträtt legala befogenhetsinskränkningar såsom lagens jävsbestämmelser och gene- ralklausulen i 8 kap. 38 § första stycket – överensstämmer med gällande rätt. Andra meningen innehåller två praktiskt betydelse- fulla undantag från huvudregeln. Undantagen är nya men överens- stämmer med vad som gäller för aktiebolag. Det första undantaget är när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt en bestämmelse i stadgarna, det andra när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt en bestämmelse som har meddelats av ett annat föreningsorgan.