sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Det är en dubbelt så hög andel som i övriga grupper. Nästan var fjärde free- mover åkte utomlands för att man inte kom in på den svenska ut- bildning man ville gå. I de övriga grupperna var denna andel närmast obefintlig. Även frågan Hur valde du studieland? har bäring på varför man valde att studera utomlands. De studerande väljer oftast studieland utifrån ett önskemål att studera språket i landet (angav detta). Resultatet påverkas givetvis av att en relativt stor andel av de studerande åker utomlands enbart för att studera språk. Näst vanli- gast är att man väljer land av intresse för landets kultur (). Först på tredje och fjärde plats kommer skäl knutna till utbildningen – att högskolan hade ett utbytesprogram i landet () eller att utbildningen man ville gå fanns i landet (). Vad ledde utlandsstudierna till (effekter)? I enkäten ställdes frågan Vad har studierna utomlands betytt för dig? och respondenterna fick ta ställning till 12 påståenden. Påstå- endena kunde graderas i en femgradig skala där 1 innebar stämmer inte alls och 5 att det stämmer helt. För majoriteten av dem som studerar utomlands har studierna positiva effekter. Det är exempel- vis av de studerande som helt eller till stor del instämmer i påståendet att studierna utvecklade dem positivt som personer. Till det kommer att instämmer helt eller till stor del i att språkkunskaperna förbättrades. Det är också en stor andel som be- dömer att deras självförtroende stärktes och att deras förståelse för andra kulturer ökade (vardera). av de studerande tycker till och med att det stämmer helt eller till stor del att säga att utlandsstudierna påverkade deras syn på livet. Även för dem som enbart studerat i har studierna haft stor betydelse. Majoriteten av omdömena om studiernas effekter har en positiv innebörd, exempelvis att studierna har bidragit till ökat självförtroende () eller en i övrigt positiv personlighets- utveckling (). Dock var det av dessa studerande som tyckte att det stämmer helt eller till stor del att stu- dierna i påverkade deras syn på livet. De utlandsstuderandes omdömen om studiernas effekter är överlag mer positiva än om- dömena från de som enbart studerat i . De utlandsstuderande respondenterna fick även ta ställning till om de bedömde att studietiden påverkats av utlandsstudierna. I de flesta fall () påverkar inte utlandsstudierna studietiden jämfört med om hela utbildningen hade lästs i . I den mån utbildningstiden påverkas är det dock betydligt vanligare att utlands- studierna förlänger utbildningstiden (angav det) än att de förkortar den (som angav). Respondenterna fick också ta ställning till tre påståenden om vad utlandsstudierna betytt för deras situation på arbetsmarknaden. Omkring var tredje studerande hade svårt att bedöma detta, vilket kan bero på att många har avslutat studierna. I den mån respondenterna gör en bedömning anser de att utlandsstudierna har haft positiva effekter för deras situation på arbetsmarknaden. Av dem som har kunnat göra en bedömning är det två tredjedelar som anser att utlandsstudierna har gjort deras situation på arbetsmark- naden bättre eller mycket bättre. Situationen på arbetsmarknaden tycks ha förbättrats mer än lönen, vilket rimligen kan tolkas som att utlandsstudierna har gjort det lättare att få ett jobb. som man bedömer att situationen på arbetsmarknaden har förbätt- rats är det en ganska stor andel av dem som har svarat som anger att de upplever att arbetsgivarna lägger ingen eller nästan ingen vikt vid utlandsstudierna – av dem som gjort en bedömning anser det. Även om studenterna upplever att effekterna av utlandsstudier över- lag är positiva skulle det kunna tänkas att studenterna ändå upplevde att värdet av deras utlandsstudier totalt sett ändå inte överstiger studieskulden. I enkäten fick därför både utlandsstuderande och stu- derande i på en femgradig skala ta ställning till påståendet att deras studieskuld inte motsvarar värdet på den utbildning de gick (ett påstående som måste tolkas som en negativ värdering av utbildningen). En majoritet av de utlandsstuderande () anser att detta påstående inte alls eller till liten del stämmer. Mot- svarande andel bland dem som studerat i var väsentligt lägre, , vilket indikerar att de utlandsstuderande värderar sina studier i förhållande till studieskulden högre än studerande i . Trots det är det av de utlandsstuderande som tycker att det stämmer helt eller till stor del att säga att studieskulden inte motsvarar värdet på utbildningen. Detta ska dock jämföras med att av dem som studerat i gör bedömningen att deras studieskuld inte motsvarar värdet på utbildningen. En annan värdering av studier är de kvalitetsbetyg studenterna ombads sätta på sin utbildning. De utlandsstuderande har överlag en mycket positiv uppfattning om kvaliteten på sin utbildning. av de utlandsstuderande ger utbildningen betyget 5 eller 6 på en sexgradig skala (freemover studier , språkstudier och utbytesstudier ). Det kan jämföras bland dem som studerat i . I genomsnitt sätter utlands- studerande kvalitetsbetyget 4,7 på sin utbildning, vilket ska jämföras med att studerande i i genomsnitt ger sin utbildning kvali- tetsbetyget 4,4. Studenterna anser att effekterna av studier utomlands är mer positiva än studier i Sammanfattningsvis kan konstateras att utlandsstuderande är mer positiva till sina studier än studerande i . Det gäller såväl vad studierna betytt för personlig utveckling som för förståelse för andra kulturer och situationen på arbetsmarknaden. Dessutom värderar studenterna utlandsstudier högre än studier i , både i rela- tion till skuldsättning och i termer av upplevd utbildningskvalitet. 2.2.3Arbetsgivarnas syn på utlandsstudier Studenterna har angett, i tidigare beskrivna , att de bedömer att utlandsstudier haft en viss positiv inverkan på deras situation på arbetsmarknaden. Omkring en tredjedel av studenterna har dock inte haft någon uppfattning om denna effekt. För att få en mer fullständig bild har vi därför utgått från studier av arbetsgivar- nas syn på studenter med utlandserfarenheter. publicerade Internationella programkontoret i samarbete med Svenskt näringsliv en sådan studie8. Studien syftar till att visa på vilka erfarenheter som efterfrågas bland svenska arbetsgivare och om internationella kunskaper, erfarenheter och egenskaper gör någon skillnad vid ett anställningstillfälle. Studien baseras på en webbenkät utskickad till ett urval om 4 764 svenska företag, myndigheter och verk. Av dessa svarade 973, vilket ger en svarsfrekvens på . I studien synliggörs skillnader mellan små och stora företag och mellan företag och myndigheter. Myndigheter och större företag visar ett större intresse för utlandserfarna medarbetare. Detta har att göra med att dessa i högre grad än mindre företag verkar internatio- nellt, vilket gett ett tydligt genomslag i resultaten. Studenter som ser sig arbeta i ett stort, internationellt verksamt företag kan därför ha stor nytta av att skaffa sig internationell erfarenhet . Studien visar också att utlandserfarenheter i form av studier och praktik är väsentliga. De anses ge en spets som kan vara avgörande vid en anställningssituation. Av studien framgår att företagen upp- skattar internationella erfarenheter och ser dessa som en konkur- rensfördel när de ställs inför valsituationer mellan personer med i övrigt likvärdiga meriter. Företagen ser dock inte utlandserfarenhet som ett självklart kriterium vid anställning. Så kallade internationella egenskaper som exempelvis interkul- turell kompetens och språkkunskaper ges konsekvent litet utrymme hos både företag och myndigheter, när det gäller egenskaper som de vill ha hos en nyanställd person. Istället efterfrågar de drivna, ansvarsfulla personer med god kommunikativ förmåga. Det är också dessa egenskaper som arbetsgivarna tror att studenter får med sig/utvecklar vid en utlandsvistelse, ett faktum som ger indika- tioner på att utlandsstudier och praktik är reellt värdefulla. I stu- dien har det framgått att arbetsgivare, både inom offentlig och privat sektor, i en anställningssituation väljer utlandserfarna framför icke utlandserfarna, om allt annat lika. Så är fallet i 99 fall av 100. Genom att ta reda på vilka förmågor/egenskaper som arbetsgi- vare efterfrågar och korrelera dem med vad arbetsgivarna tror att studenter får med sig från ett utbyte, framkommer att samma egen- 8 Arbetsgivares syn på utlandserfarenhet, Internationella programkontoret och Svenskt näringsliv, rapport nr. skaper som efterfrågas vid en anställningssituation också är egen- skaper som studenter utvecklar vid ett utbyte enligt arbetsgivarna. Svenska arbetsgivare tror i ganska liten utsträckning att studen- ter som varit utomlands utvecklar sina ämneskunskaper, något som känns igen från liknande studier i andra länder. De förmågor som man främst tror utvecklas är så kallade mjuka förmågor såsom social kompetens, kommunikativ förmåga och språkkunskaper. Vad denna studie visar, som inte lika tydligt framkommit i andra, är att många av de förmågor som arbetsgivare anser att studenter utveck- lar under en utlandsvistelse också till stor del efterfrågas av arbets- givare vid anställningstillfället. Det mest attraktiva för arbetsgivarna är en svensk examen där delar av utbildningen genomförts utomlands, i form av studier eller i synnerhet praktik. Att så är fallet visar på en bristande kunskap om utländska examina bland arbetsgivare, vilket kan vara en anledning till att så få efterfrågar denna typ av examen vid anställningstill- fället. Sammantaget visar resultaten att studenter som studerat eller prak- tiserat utomlands ökar sin anställningsbarhet. Många av de förmågor som arbetsgivare anser att studenter utvecklar under en utlands- vistelse är till stor del förmågor som efterfrågas av arbetsgivare i en anställningssituation. Arbetsgivarna väljer dock arbetslivserfarna fram- för andra i en valsituation. Arbetsgivarna värderar således praktik utomlands högre än studier utomlands, men i en anställningssitua- tion värderar arbetsgivarna båda utlandserfarenheterna högre än ingen utlandserfarenhet alls. 2.2.4Utlandsstudiers effekter på studenternas anställningsbarhet och lön Av våra direktiv framgår att vi ska utvärdera effekterna av utlands- studier på individnivå, såsom den enskildes anställningsbarhet och lön. Studenternas och arbetsgivarnas syn på vilka effekter utlands- studier leder till har redovisats tidigare. Studenterna anger exempelvis att de upplever att utlandsstudierna lett till en förbättrad situation på arbetsmarknaden (ökad anställningsbarhet) och i någon mån en Arbetsgivarna har också en positiv syn på ut- landsstudier och uppger att de kan vara avgörande i en anställnings- situation. Frågan är då om det finns några objektiva belägg för att utlandsstudierna faktiskt leder till de önskade effekterna. Vissa effek- ter är inte möjliga att mäta objektivt. Det gäller särskilt mjuka effekter, som exempelvis ökade språkkunskaper och förbättrat själv- förtroende. Här får man förlita sig på de självvärderingar studenterna gjort. Men när det gäller lön och anställningsbarhet har SCB objek- tiva uppgifter i register som kan användas för att utvärdera utlands- studiernas effekter. På vårt uppdrag har SCB studerat om det finns inkomstskillnader mellan högskoleexaminerade som har utlandsstuderat och högskole- examinerade som inte har gjort det. I uppdraget ingick också en studie av anställningsbarheten, genom att studera om sannolikheten att få förvärvsarbete skiljer sig åt mellan de två examensgrupperna. SCB har sammanställt resultaten i en rapport som redovisas sin hel- het i bilaga 4. Vi ska enligt våra direktiv analysera effekterna separat för de som bedrivit gymnasiala respektive eftergymnasiala studier utomlands. Det är dock så få personer som enbart studerat på gymnasial nivå utomlands att en sådan uppdelning inte har kunnat göras. Effek- terna av gymnasiala studier utomlands ingår således inte och därför omfattar undersökningen enbart de som studerat på eftergymnasial nivå utomlands. För att renodla inkomsteffekten av utlandsstudierna bör andra fak- torer som bidrar till inkomstskillnader hållas under kontroll. Det är faktorer som ålder, kön, civilstånd, barn, svensk/utländsk härkomst, gymnasiebetyg, föräldrarnas utbildningsnivå, den egna utbildnings- nivån och -inriktningen, yrke, branschtillhörighet och arbetskom- mun/bostadsort. För att kunna hålla dessa faktorer under kontroll krävdes en stor undersökningsgrupp. För ändamålet valdes alla som i utbildningsregistret9 2005 hade en examen från universitet eller högskola, och som tog denna examen –2004. För att undvika skeva resultat, på grund av att inkomst- skillnaderna kan påverkas av arbetsutbudet (deltidsarbete), baseras de flesta analyserna på de individer som 2005 hade en årlig inkomst på . För dessa 124 880 individer inhämtades uppgifter om utlandsstu- dier (16,av samtliga individer hade utlandsstuderat). Dessa uppgifter bygger på information från CSN:s studiemedelsregister och SCB:s universitets- och högskoleregister. Den som inte studerar i regi av en högskola eller universitet fångas upp genom att de er- hållit studiemedel från CSN för utlandsstudier. Utifrån dessa upp- gifter studerades inkomstskillnader och skillnader i anställningsbarhet mellan olika grupper av utlandsstuderande. Grupperingen har skett efter typ av utlandsstudier (språk-, utbytes-, freemover eller blan- dade studier), efter geografiskt område (utlandsstudier inom eller utanför EES och ) och efter antalet terminer utomlands. Nedan redovisas hur undersökningsgruppen fördelar sig efter bakgrundsuppgifter. Andel med svensk härkomst Vidareutbilda sig (eftergymnasialt) Minst en förälder med eftergymn. 49,8* 47,2** 61,4*** Andelen individer som studerade utomlands i EES land utomlands ej EES land utomlands både i EES och ej EES land 9 vid SCB innehåller uppgifter om den högsta utbildningen för samtliga i befolkning i åldern 16–. SOU 2011:26 Allmän bakgrund Andel individer som studerade Andel individer med examensår: 2004 (kohort 5) 2003 (kohort 4) 2002 (kohort 3) 2001 (kohort 2) 2000 (kohort 1) Andel individer med utbildningsnivå: (, ej ) (, ej ) (, ej ) (, ej ) (, ej ) (, ej ) Andel individer i respektive sektor aktiebolag, ej offentligt ägda övriga företag, ej offentligt ägda statligt ägda företag och org. kommunalt ägda företag och org. Andel individer i respektive bransch jordbruk, skogsbruk och fiske energiprod., vatten- och avfallshantering Allmän bakgrund SOU 2011:26 personliga och kulturella tjänster 1 Individernas medelbetyg är rankande per kohort. Detta görs för att ta bort eventuell betygsinflation. * 106 676 individer, ** 87 486 individer och *** 19 193 individer. Som synes är det skillnader mellan de som har läst utomlands och de som inte gjort det. Individer som studerat utomlands tenderar att vara yngre, ha högre medelbetyg10, komma från en bättre socio- ekonomisk bakgrund (har minst en förälder med eftergymnasial utbildning), medan de i lägre utsträckning är kvinnor, gifta och har barn. När de sedan kommer ut i arbetslivet arbetar de i större ut- sträckning i aktiebolag (ej offentligt ägda) samt i offentlig förvaltning, men i mindre utsträckning i primärkommunal förvaltning samt lands- ting. De jobbar i högre utsträckning i branscherna finansiell verk- samhet, handel och kommunikation samt tillverkning och utvinning, vilket hänger samman med att de i högre utsträckning än de som inte utlandsstuderat har examina med inriktning mot dessa branscher. De som utlandsstuderat bedriver också forskarstudier i större ut- sträckning än de som inte utlandsstuderat. Sammantaget skiljer sig de som utlandsstuderat i nästan samtliga bakgrundsuppgifter från de som inte gjort det. Många av de bak- grundsuppgifter som är vanligare förekommande bland de som ut- landsstuderat ligger bakom att de i genomsnitt har högre inkomster än de som inte utlandsstuderat. De som tog examen och som utlandsstuderat hade i genomsnitt eller högre årsinkomst 2005 än individer utan utlandsstudier. En bak- grundsuppgift som bidrar till denna skillnad är exempelvis i vilken bransch man arbetar. De som utlandsstuderat arbetar exempelvis i dubbelt så hög utsträckning inom finansiell verksamhet, med ett högre löneläge än t.ex. branschen vård och omsorg, i vilken de som inte utlandsstuderat arbetar i dubbelt så hög utsträckning. Det är därmed uppenbart att dessa bakgrundsuppgifter måste hållas under kontroll för att renodla inkomsteffekten av utlandsstudier. 10 Individernas medelbetyg är rankande per gymnasieexamensårskull för att ta bort eventuell betygsinflation. Resultaten visar att oavsett vilket studieland som individerna bedrivit utlandsstudier i finns signifikant11 positiva inkomstskillnader jämfört med gruppen individer som inte varit utomlands, när skillnader i indi- vidernas bakgrundsuppgifter hålls under kontroll, dvs. om allt annat är lika. En multipel regressionsanalysansats () har använts och resultaten anges som skillnader i årsinkomst 2005 uttryckt i pro- cent. Inkomstskillnadernas storlek är följande: blandade länder (2,), ej EES land (1,) och EES land (0,). Om man sedan studerar tiden som individerna har studerat utom- lands är det endast för de som har högst två terminer med utlands- studier som inkomstskillnaden är signifikant positiv (1,). Vidare kan konstateras att de individer som åker som utbytesstu- denter har en signifikant högre inkomst (2,) än gruppen som inte åker utomlands för att studera. Motsvarande tal för gruppen som har blandade studier är . De som enbart studerat språk eller som freemover utomlands hade inte signifikant skilda inkomster från dem som inte studerat utomlands. Vi studier av hur inkomstskillnaderna utvecklats med tiden (2005–2008) kan det konstateras att inkomstskillnaderna består och att de blir större . Även freemovers och de som läst språk utomlands får med tiden signifikant positiva inkomstskillnader. Det verkar inte heller spela någon roll om studierna skett inom eller utanför EES och eller hur många terminer man studerat utomlands. Inkomsteffekten av utlandsstudier är med tiden positiv för alla som utlandsstuderat, men är olika stor beroende på vilken typ av utlandsstudier som bedrivits, var de skett i världen och hur länge de pågått. Den största inkomsteffekten hade blandade studier (4,6 pro- cent högre årsinkomst 2008 än de som inte utlandsstuderat), därefter utbytesstudier (4,), följt av freemover-studier (3,1 pro- cent), men även språkstudier har med tiden en positiv inverkan på inkomsterna (1,). Resultaten visar att det finns ett positivt samband mellan utlands- studier och inkomst. Men, det är inte säkert att det är utlandsstudier- na i sig som orsakar de högre inkomsterna. Individens egen moti- vation, drivkraft och ambition, eller kort och gott företagsamhet, har också inverkan på inkomsten. Denna faktor är svår att objektivt ta hänsyn till. I denna studie har gymnasiebetyg använts som en 11 I nästan samtliga fall statistiskt säkerställda med 99 procents sannolikhet. indikator på företagsamhet, men det är ändå inte helt säkerställt att resultaten enbart beror på att individer utlandsstuderat. Det kan tänkas att de som utlandsstuderat i kraft av sin företagsamhet hade haft högre inkomst även om de inte utlandsstuderat. Utlandsstudier fungerar då snarare som en sorteringsmekanism, som skiljer ut de mest företagsamma. Det kan hävdas att det inte är säkerställt att inkomstskillnaderna orsakas av utlandsstudierna. En tänkbar förklaring till inkomstskillnaderna kan vara att det är de utlandsstuderandes företagsamhet som premieras, snarare än ut- landsstudierna i sig. Det som till viss del talar för att utlandsstudier är en sorteringsmekanism är att inkomstskillnaderna mellan de som utlandsstuderat och de som inte gjort det ökar . Utlands- studier kan då tolkas som en signal på företagsamhet. Denna slutsats korresponderar också med tidigare redovisade studie av arbetsgivar- nas syn på värdet av utlandsstudier. Även om detta är förklaringen så indikerar resultaten att arbetsgivarna förutsätter att de som ut- landsstuderat kommer att prestera bättre och att arbetsgivarna där- med värderar de utlandsstuderande högre än de som inte studerat utomlands. I ingick också en studie av anställningsbarheten. Denna skedde genom att studera om sannolikheten att få förvärvsarbete skiljer sig åt mellan de som utlandsstuderat och de som inte gjort det. Resultaten visar att det finns ett samband mellan utlandsstudier och övergången från icke förvärvsarbete till att förvärvsarbeta även när skillnader i kön, ålder, utbildningsnivå, civilstånd, medelbetyg, den lokala arbetsmarknaden, föräldrars utbildningsnivå, svensk härkomst och hemmavarande småbarn hålls under kontroll. Resultaten visar att gruppen individer som har studerat utomlands, framför allt i ett EES-land, har en lägre sannolikhet, nästan 10 pro- cent lägre, att erhålla ett förvärvsarbete nästkommande månad än en individ som inte studerat utomlands. Det tyder på att en del indi- vider som studerat utomlands har för att hitta ett arbete. Det är även signifikant lägre sannolikheter, cirka 25 pro- cent, att hitta ett arbete för individer som varit utomlands och stu- derat blandade typer av studier respektive mer än två terminer. Det kan tyda på att de vill ha en bättre matchning mellan sin utbildning och arbetsuppgifternas krav på kvalifikationer. lite förenklat vara mer nogräknade med vilka arbeten de söker. En indikation på detta är att dessa individer med tiden får en bättre inkomstutveckling än de som inte utlandsstuderat. Resultaten visar att utlandsstudier kortsiktigt inte ökar anställ- ningsbarheten. Detta förefaller dock inte vara ett problem då de utlandsstuderande med tiden får en bättre inkomstutveckling än de som inte utlandsstuderat. 2.2.5Effekter på studenternas skuldsättning Enligt våra direktiv ska också utlandsstudiernas effekter på studie- skulden analyseras och utvärderas. De studiemedelsbelopp som kan lånas för utlandsstudier är högre än de belopp som kan lånas för studier i . Dels kan mer lånas för att kompensera för högre levnadsomkostnader utomlands, dels är det vanligare med lån för studieavgifter utomlands. Det är därför inte förvånande att studie- skulden för de som utlandsstuderat är högre än för de som studerat i . Som framgått tidigare värderar dock de utlandsstuderande sina studier högre än de som studerat i , både i termer av upplevd utbildningskvalitet och i termer av om studierna var värda studie- skulderna. Ur det perspektivet är den högre skuldsättningen något som de utlandsstuderande förefaller anse vara en acceptabel kon- sekvens av utlandsstudierna. Den ökade skuldsättningen riskerar dock att leda till att de som utlandsstuderat i något större utsträckning får problem med åter- betalningen. Emellertid bedöms den risken inte vara särskilt mycket större än för studerande i , eftersom återbetalningen före- faller gå enligt plan för av de återbetalningsskyldiga, oavsett om de studerat utomlands eller ej. Risken dämpas också av att de som utlandsstuderat i genomsnitt har högre inkomster än de som studerat i . Dessa inkomstskillnader tenderar dessutom att öka med tiden, vilket bidrar till att återbetalningsförmågan hos de utlandsstuderande relativt sett är bättre än hos de som studerat i . Med samhällsekonomiska effekter av utlandsstudier avses här vär- deringar av den samhällsekonomiska nyttan av, respektive kostnaden för, utlandsstudier. Det är en komplex uppgift att beräkna och upp- skatta de samhällsekonomiska effekterna av utlandsstudier. Det beror bl.a. på att vissa effekter kan komma att uppstå långt efter att utlandsstudierna bedrevs, t.ex. att en anställd vid ett exportföretag, via gamla kontakter som etablerats under dennes utlandsstudier, bidrar till ökade exportintäkter för företaget. Här pre- senteras orsakerna till kostnader och nyttor av utlandsstudier. Då det varit möjligt har uppskattningar av kostnader och intäkter gjorts i monetära termer.