sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — Det kan exempelvis vara fråga om personer som inte har för avsikt att bosätta sig i och alltså inte uppfyller kraven för permanent uppehållstillstånd, men som , vill arbeta i . Typfallet torde vara en person som är anställd utomlands och som vill arbeta i upprepade gånger. En annan situation som kan omfattas är när en person under sin kvalificeringsperiod för permanent uppehållstillstånd exempelvis varit föräldraledig eller sjukskriven . Arbets- tillstånd bör då ges så att denna person därefter kan komma att ha en sådan anknytning till arbetsmarknaden att ett permanent uppehållstillstånd kan ges enligt 5 kap. 5 § första stycket. Förslaget påverkar inte det förhållandet att ett arbetstillstånd inte får ges än och att det inte heller får avse än anställningstiden. Ett permanent uppehållstillstånd ska återkallas för en utlänning som är bosatt i Uppehållstillståndet får dock återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde, om utlän- ningen på föreskrivet sätt till anmält att uppe- hållstillståndet ska bestå trots att bosättningen upphör. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.2.2. Paragrafen behandlar återkallelse av permanent uppehålls- tillstånd för en utlänning som är bosatt i . I andra stycket föreslås en ny undantagsregel som innebär att uppehållstillståndet får återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde, om utlänningen på föreskrivet sätt till anmält att uppehållstillståndet ska bestå trots att bosättningen upphör. Det tidigare undantaget för flyktingar och annan skyddsbehövande ska inte längre gälla. Undantaget kan tillämpas av alla migranter oavsett på vilken grund det permanenta uppehållstillståndet beslutats. Detta gäller även personer som fått bidrag för bosättning i annat land enligt för- ordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land. Av förslaget till ny bestämmelse i 4 kap. 23 a § utlännings- förordningen (2006:97) framgår att en anmälan om att permanent uppehållstillstånd ska bestå trots upphörd bosättning i ska ges in till senast före utresan och ska innehålla uppgift om utresedagen. Om utresan ställs in eller skjuts upp ska detta anmälas senast den tidigare uppgivna utresedagen. Det bör inte vara möjligt för en person som tillämpar undantaget att återvända till , innan femårsfristen löpt ut, för att därefter anmäla om en ny frist. När tidsfristen väl börjat löpa kan den endast avbrytas genom att den enskilde återvänder till med avsikt att bosätta sig i landet. Därefter är det möjligt att göra en ny anmälan enligt undantagsregeln om bosättningen i åter upphör. Förslagen i betänkandet är av varierande karaktär och omfattning. På grund härav är det svårt att bedöma tiden för lagstiftnings- frågornas fortsatta behandling. Vi lämnar därför inget förslag för ikraftträdande. Enligt förslaget ska nuvarande bestämmelsen i 7 kap. 7 § andra stycket upphöra att gälla. För de flyktingar eller annan skydds- behövande som, före ikraftträdandet, flyttat från behövs en övergångsordning. Även denna grupp bör vid ikraft- trädandet omfattas av den längre tidsfristen . Ett perma- nent uppehållstillstånd för en flykting eller annan skydds- behövande vars bosättning i landet upphörde senast dagen före ikraftträdandet får därför återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde. Eftersom det inte tidigare funnits någon anmälningsplikt ska detta gälla trots att någon anmälan inte har gjorts. De föreslagna ändringarna ska i övrigt tillämpas vid prövning som sker från och med den dag då de nya reglerna träder i kraft (jfr RÅ 1991 ref 1). Det finns därför inte något ytterligare behov av övergångsbestämmelse. 2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Den som har fyllt och som har förlorat eller befriats från sitt svenska medborgarskap återfår detta genom anmälan, om han eller hon 1.har permanent uppehållstillstånd i , 2.haft hemvist här i landet under sammanlagt , och 3.sedan två år har hemvist här i landet. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.3.2. Paragrafen gör det möjligt för en person som har förlorat eller befriats från sitt svenska medborgarskap att, under vissa förut- sättningar, återfå svenskt medborgarskap efter ett anmälnings- förfarande. Enligt gällande rätt är ett av kraven för återvinning att personen haft hemvist här i landet under sammanlagt . Enligt punkten 2 ska det inte längre vara nödvändigt att hemvist- tiden varit förlagd . Förslagen i betänkandet är av varierande karaktär och omfattning. På grund härav är det svårt att bedöma tiden för lagstiftnings- frågornas fortsatta behandling. Vi lämnar därför inget förslag för ikraftträdande. Den föreslagna ändringen ska tillämpas vid prövning som sker från och med den dag då de nya reglerna träder i kraft (jfr RÅ 1991 ref 1). Det finns därför inte något behov av övergångsbestämmelse. av ledamoten (). Vi lever i då den galopperande internationella kapitalismen ständigt söker underlägga sig nya samhällsområden och finna nya sätt att maximera vinsterna för det fåtal som äger och kontrollerar det internationella storkapitalet. Krig rasar i det internationella ekonomiska systemets utkanter och miljöförstöringen accelererar då det driver upp vinstmarginalerna. Människor drivs från hus och hem på grund av storföretagens härjningar, miljöförstöring och krig om naturresurser och blir då migranter, sällan av helt fri vilja. Arméer av fattiga och arbetslösa i de utnyttjade delarna av världen pressas eller tvingas att söka sig till andra länder och kontinenter för att försörja sig själva och de sina. De blir lätta villebråd för de företag som styrs från den rika världen och som söker billig arbets- kraft för att hålla nere löner och dämpa krav om bättre arbetsvill- kor och anställningsförhållanden. I en sådan tid krävs, förutom arbetet för en rättvisare världs- ordning, att de lagar och regler som används för att underlätta människors rörlighet instiftas med hänsyn till den ojämlika makt- relation som finns mellan de företagare som vill importera arbets- kraft för att tjäna pengar och de som behöver arbeta för att klara sin försörjning. Det är avgörande med metoder för att komma till- rätta med utnyttjande och för att stärka migranternas rättigheter. Begreppet cirkulär migration har blivit lite av ett modebegrepp och kan rymma både det ena och det andra. Den huvudsakliga inriktning som kommittén valt, att underlätta människors rörlighet över gränser, delar jag i allt väsentligt. Ett tydligt försvar av asyl- rätten är därvidlag helt avgörande – att den absoluta rätten att få skydd undan förföljelse inte får tillåtas inskränkas och måste för- svaras och här borde kommittén kunnat vara (ännu) tydligare. mindre än det faller man i fällan att göra migrationen till en fråga om lönsamhet – för individen och/eller för samhället. Det kan i sin tur leda i riktning mot en konjunkturanpassad migrationspolitik som riskerar att underminera den konventionsstadgade rätten till skydd undan förföljelse. Människor – främst från andra länder – blir då snabbt degraderade till varor vars arbetskraft är det enda som ger dem värde, vilket skapar en synnerligen ojämlik maktba- lans mellan den enskilde migranten och det företag denna jobbar åt. Allt för ofta är en bristande maktanalys i detta avseende känne- tecknande för hur begreppet cirkulär migration används. Talet om en situation där alla, såväl migranten som hemlandet, mottagande land och arbetsgivare vinner på processen får milt uttryckt sägas vara undantag. Med ökad rörlighet följer således en risk för utnytt- jande av människor. Om ska vara ett attraktivt land att komma till måste vi ha ett regelverk som ser till att ordning och reda råder på arbetsmarknaden. Skrupelfria arbetsgivare ska inte hänsynslöst kunna utnyttja utländska arbetare eller använda dem i syfte att pressa ned löner och arbetsvillkor. Sådan osund konkur- rens drabbar inte bara löntagarna utan även mer seriösa företag. Detta sagt, är människors möjlighet att röra sig mellan olika länder i grunden positiv och det som kan göras för att underlätta den bör också göras. Människor som har kommit från andra länder till för att arbeta har bidragit till en positiv utveckling i vårt land, och i vart fall ofta för sig själva och sin familj. Vi kommer att behöva fler som är beredda att komma hit och arbeta framöver. Hindren för att röra sig fritt måste minska, och här är jag såväl principiellt som i huvuddelen av de förslag kommittén lämnar helt överens med majoriteten. Jag menar att behöver en väl fungerande arbetskrafts- invandring. Därför måste ett nytt regelverk som hindrar rovdrift av utländska arbetare och som värnar den svenska arbetsmarknads- modellen skapas. beslutade en riksdagsmajoritet bestående av högerpartierna och om nya regler för arbetskraftsinvandringen. Reglerna har öppnat för en oacceptabel exploatering av utländska arbetare. Det har dessvärre legat utanför kommitténs mandat att diskutera hur mer grundläggande föränd- ringar av reglerna för arbetskraftsinvandring skall se ut. Men kom- mittén har valt att diskutera en del av de regelverk som har beröring med arbetskraftsinvandring, dock utan att komma med egentligen några konkreta förslag för att komma till rätta med utnyttjanden och missbruk av systemet från oseriösa företags sida. Det är dessa delar jag berör i denna reservation. Ställ högre krav på oseriösa arbetsgivare De som kommer till för att arbeta har hamnat i en orimlig beroendeställning till sina arbetsgivare. Huvudargumentet för regeländringen var att det måste bli lättare för arbetsgivare att rekrytera specialister från länder utanför EU. Men visar det sig att det ju inte alls var specialister som rekryterades. Med undan- tag av datatekniker är det framför allt arbetare utan yrkesutbildning som rekryterats till låglönebranscher. Bärplockare, städare, restau- rangbiträden och diskare är stora grupper. Få kan ha missat de mardrömslika förhållanden som alltför många, främst asiatiska bärplockare, hamnat i. De tvingades åter- vända hem blåsta på lön, kränkta och hårt skuldsatta. Andra har tvingats in i svartarbete under slavliknande förhållanden för att betala sin skuld. Det här har upprört nästan hela svenska folket och gett ett välförtjänt dåligt rykte. Bäruppköpare och utländska bemanningsföretag lockar bärplockare till under förespeglingar om god bärtillgång som ger goda förtjänster för några månaders arbete. Ett stort antal fattiga faller för frestelsen i att genom några månaders bärplockning i de svenska skogarna uppnå drömmen att kunna skapa ett bättre liv, för sig själva och anhöriga, i hemlandet. Bärplockarna bekostar ofta själva resan till och tar lån för att klara detta. I många fall visar sig dock förespeglingarna falska. Ont om bär och dålig förtjänst, trots extremt långa arbetsdagar, är istället vad många utländska bärplockare fått erfara. De tvingas dessutom betala för kost, logi, ofta undermålig, och transporter under vistel- sen i . Vid dålig bärtillgång utvecklas resan till en mardröm för bärplockarna som får återvända till hemlandet hårt skuldsatta. De åtgärder regeringen vidtagit för att reglera bärplockarnas villkor har uppenbarligen inte fungerat i praktiken. När miss- förhållanden åter upptäckts genom att bärplockarna själva slagit larm, är det framför allt kommuner, föreningar och enskilda som kommit till undsättning. Mindre uppmärksammade än bärplockarna är de invandrade arbetare som till usla löner och arbetsvillkor utnyttjas av städfirmor, storkök och restauranger. Det finns gott om arbetssökande städare och restaurangarbetare i . När arbetsgivare väljer att rekrytera arbetare från och kan det knappast bero på att det råder brist på dessa specialkunskaper i . I stället handlar det ofta om att de riskfritt kan utnyttjas som billig arbetskraft, utan möjlighet att ställa krav. För att stävja de värsta formerna av utnyttjande måste en myndig- het åter få ansvaret att pröva om det råder brist på arbetskraft innan ett företag får rekrytera utanför EU. Det måste också införas en prövning av ett företags seriositet, även när det gäller utländska entreprenad- och bemanningsföretag, och rimligheten i själva anställningserbjudandet. Arbetstillstånd ska inte beviljas så att det uppstår en koncentration till arbetsplatser där svårigheten att rekrytera arbetare beror på en alltför låg lön, dålig arbetsmiljö eller andra dåliga villkor på arbetsplatsen. Dessutom måste de anställningserbjudanden som leder till att beviljar tillstånd göras bindande så att arbets- givaren inte, när arbetaren väl är på plats, kan ändra förut- sättningarna för anställningen utan att det i praktiken går att göra något åt det för den enskilde. Beroendet av arbetsgivaren måste också minskas på fler sätt. Den invandrade arbetare som slår larm om missförhållanden vad gäller löner eller arbetsvillkor ska inte riskera utvisning och de lag- ändringar som krävs för detta ska göras. Dessutom måste de fackliga organisationerna få kännedom om vilka arbets- tillstånd som beviljats så att de kan tillvarata de anställdas intressen. Människor som kommer hit och arbetar måste garanteras lika rättigheter och villkor som vi själva har. De avtal vi kommit över- ens om ska gälla i olika branscher ska gälla alla som arbetar där, oavsett nationalitet eller härkomst. Det är en grundläggande rättig- hetsfråga som borde gå före politisk prestige. Det måste vidare vara möjligt att ta till sanktioner mot oseriösa arbetsgivare som syste- matiskt utnyttjar invandrad arbetskraft. Jag reserverar mig mot denna bakgrund mot att kommittén inte vidtar några av de konkreta åtgärder mot oseriösa arbetsgivare som anges ovan. Mänskliga rättigheter gäller alla människor och därför ska migranter omfattas av alla de rättigheter som finns nedtecknade i olika konventioner, också den så kallade Migrantarbetarkonventionen vars fullständiga beteckning är Internationella konventionen för skydd av rättigheter för alla gästarbetare och deras familje- medlemmar. Migrantarbetarkonventionen är en internationell lag som skyd- dar migranters mänskliga rättigheter. Konventionen antogs enhäl- ligt av och trädde i kraft . Konventionen är tillämplig på både reguljära och irreguljära migranter. Den ska tillämpas under hela migrations- processen, innefattande resan till, transit, och vistelsetiden i desti- nationslandet och återvändandet till ursprungslandet. Konven- tionen erbjuder bland annat skydd mot slaveri, rätt till skydd av egendom, skydd mot våld och övergrepp, rätt till identitets- handlingar och skydd mot kollektiv utvisning. Man har vidare rätt att bilda föreningar och fackförbund i det land där man är anställd och man har rätt till likvärdig behandling som andra arbetare när det gäller skydd mot uppsägning. Ingen av rättigheterna i konventionen är visserligen i sig ny utan kan återfinnas i andra kärnkonventioner eller i . Det är ändå viktigt att understryka att denna konvention är viktig eftersom den utgör ett sammanhängande ramverk som utgår ifrån migranters särskilt utsatta situation. Konventionen ger möjlighet för migrantarbetare till ett särskilt klagomålsförfarande i de fall rättigheter i konventionen bryts. Detta är av mycket stor såväl principiell samt praktisk betydelse. Framförallt irreguljära migranter är i vårt samhälle en av de mest utsatta grupperna för diskriminering och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Att ratificera migrantarbetarkonventionen vore ett mycket vik- tigt sätt att markera allvaret i viljan att skydda en av de mest sårbara grupperna i EU och dessutom skicka signaler till andra länder att detta är något som tar på allvar. En ratificering skulle inne- bära att migranter har tillgång till ett dokument, en konvention i vilken alla specifika rättigheter för migrantarbetare finns samlade. Detta sammantaget med den rapporteringsplikt som finns fastställd enligt konventioner gör att argumentet att rättigheterna i konven- tionen redan finns lagstadgade på andra ställen faller. En ratificer- ing av konventionen leder till bättre rättigheter för migrantarbe- tare, klarare och tydligare skyldigheter för stater, viktiga signaler till omvärlden att migranters rättigheter tas på allvar samt en viktigt skjuts framåt även i EU:s arbete med migrationsfrågor. Jag reserverar mig därför mot att kommitténs majoritet beslutat inte företräda ståndpunkten att skall ratificera Migrant- arbetarkonventionen (Internationella konventionen för skydd av rättigheter för alla gästarbetare och deras familjemedlemmar). av ledamöterna () och (). I , , diskuterades ingå- ende frågan om spårbyte för de personer som under utredning om sin asylansökan med stöd av undantag för arbetstillstånd, AT- UND, skulle kunna ansöka om att bli arbetskraftsinvandrare till . Utredningen landade i att det fanns flera problembilder för- knippade med ett spårbyte från asylsökande till arbets- kraftsinvandrare. I flera avseenden kom bytet i konflikt med såväl synen på asylsystemet som på regelsystemen inom ramen för det svenska arbetsrättsliga tänkandet. Utredningsmajoriteten landade i att rättsbegreppen kring asyl- systemen löpte risk att gröpas ur då många med stöd av asylansökan gavs möjlighet att förändra sina grundläggande skäl för inresa i till att istället utgöras av önskemål om att få arbetskraftsinvandra. Detta genom att en ansökan kunde lämnas vid vistelsen i . Vidare löpte den sökande stor risk att utnyttjas av cyniska arbetsgivare under sitt arbete inom ramen för arbets- tillståndsundantaget. Detta i och med att arbetet är förutsättningen för att den asylsökande ska kunna göra ett spårbyte. En rad remissinstanser delade denna oro. Inte minst från lönta- garnas organisationer fanns stor oro för effekterna av att lämna det som kännetecknat den svenska arbetsmarknadsmodellen inom området. Denna modell uppkom i och med den stora uppgörelse vilken var en effekt av den tidigare stora arbetskraftsinvandringen. Denna modell hade fungerat allt . En nytillträdd regering bortsåg från utredningens ställnings- tagande i denna del och öppnade upp för spårbyte. Sedan genomförandet av möjligheten att byta spår från asyl- sökande till arbetskraftsinvandrad inom ramen för nu gällande regelsystem har en rad problembilder uppdagats. Från löntagar- organisationerna har påvisats hur många med invandrarbakgrund utsatts för hårt tryck genom att tvingas acceptera anställnings- villkor långt under gällande avtal. Detta har kunnat ske genom att bland annat dubbla avtal tagits fram från cyniska arbetsgivare. Den enskilde har ofta hamnat i ett svårt beroendeförhållande till sin arbetsgivare genom att ev. kommande uppehållstillstånd är knutet till relationen mellan arbetsgivaren och den anställde. Efter överförandet av vissa kontrollfunktioner på Migrations- verket, vad gäller att pröva arbetsrättsliga frågor, har en rad problem uppdagats genom att lägga nytillkomna arbetsuppgifter på en myndighet som i grunden har helt andra prövningar att göra. Detta har inneburit att begrepp som kollektivavtalsenliga löner m.m. fått innebörd som skiljer sig från den syn som traditionellt kännetecknat svensk arbetsmarknad. En rad nya problemställningar har även uppdagats kopplade till de tidsfrister som framtagits. Det gäller såväl interna handläggningstider och dess koppling till möjligheten att utfärda AT-UND. De nu gällande prövningstiderna ligger ofta som gett underlag för AT-UND. Tidsfristen mellan ev. beslut i överklagningsinstans och tidsramar för ställningstagande för spårbyte har gjort att många inte getts realistiska möjligheter att få sin sak handlagd på ett rimligt sätt. Denna problematik förstärks även av återvändandedirektivet 2008/115/EG. Sammantaget kan konstateras att frågan om spårbyte och gällande förslag till förändring av reglerna för spårbytet, kopplat till redan tidigare framtagna farhågor inom den så kallade KAKI- utredningen, gör att denna fråga måste brytas ut och ges en mera grundläggande analys. Detta utifrån såväl asylrättsliga principer som arbetsrättsliga regler för att skapa tydlighet och stabilitet såväl i processen för ansökan om asyl som på arbetsmarknaden. , ; Callister, och , (2010) i Trlin, ; Spoonley, och , (red.) (2010): and International Migration – A digest and bibliography, number 5. , och , . (1973) Infants without families: Reports on the Hampstead Nurseries, 1939-1945. International Universities Press. de , (2006): Engaging diasporas. How governments and development agencies can support diaspora involvment in the development of origin countries. International Migration Insti- tute. (2010): Social security and the challenge of demographic change. 63, 3–4/2010. Kharas, Homi (2007): The New Reality of Aid. /papers/2007/08aid_kharas.aspx Kuznetsov, Yevgeny (2010): Talent abroad promoting growth and institutional development at home: Skillled diaspora as part of the Country. , ; Lindencrona, ; Melz, och , (2009): Inkomstskatt, en läro- och handbok i skatterätt, Del 2. Newland, (red.) (2010): Diasporas. New partners in global development policy. och (). , ; , och , Bo (2011): An exploration of Swedish survey data. Arbetsrapport/2011:1. Reitberger, och , (2010): DfID om Cir- kulär migration och utveckling. Telemeddelande från svenska ambassaden i . Wikrén, och , (2010): Utlänningslagen, Med kommentar. Förslag till lag om svenskt medborgarskap. Förslag till utlänningslag. 1975/76:18. Regeringens proposition om ändring i utlännings- lagen (1954:193) m.m. 1983/84:144. Om invandrings- och flyktingpolitiken. 1988/89:86. Med förslag till utlänningslag m.m. Prop. 1998/99:119. 1999/2000:147. Lag om svenskt medborgarskap. 2001/02:106. Konvention om social trygghet mellan och . 2003/04:44. Nordisk konvention om social trygghet. 2004/05:16. Konvention mellan och förenta stater om social trygghet. 2004/05:170. Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. 2004/05:71. Konvention mellan och Republiken om social trygghet. 2005/06:72. Genomförande av EG-direktivet om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och DNA- analys vid familjeåterförening. 2005/06:77. Genomförande av EG-direktiven om unionsmed- borgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredjelands- medborgares ställning. 2005/06:79. Konvention om social trygghet mellan och . 2007/08:147. Nya regler för arbetskraftsinvandring. 2008/09:111. Personnummer och samordningsnummer. 2008/09:200. 2009/10:1. 2009/10:237. 2009/10:65. Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter. 2009/10:69. Kompletteringar av socialförsäkringsbalken. 2009/10:77. Försörjningskrav vid anhöriginvandring. 2010/11:1. Betänkande med förslag till utlänningslag m.m. SOU 1983:29. Invandringspolitiken – Förslag. En lag om socialförsäkringar. Arbetskraftsinvandring till – förslag och kon- sekvenser. Personnummer och samordningsnummer. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. Ålderspension för invandrare från länder utanför OECD-området. Svensk rätt i integrationspolitisk belysning. Genomförande av EG-direktivet om uppehållstillstånd för studier. Elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad. Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Rättsfall från Migrationsöverdomstolen och MIG 2008:16 I och II. (2009): Ad-Hoc Query on Aliens Carrying Business. (2011): Ad-Hoc Query on Employ- ment for Third Country Students. Globalportalen, /volontararbete-och-andra-vagar- ut-i-varlden. (2009): Utländska doktorander i svensk forskarut- bildning. Rapport 2009:14 R. (2010): Antal inresande utbytestudenter och freemo- ver-studenter per lärosäte läsåren 2001/2002–2009/2010. /SCB (2010): Universitet och högskolor. Doktoran- der och examina på forskarnivå 2009. Statistiska meddelanden, UF 21 . (2009): Sending money home to . Remittance Markets, enabling environment and . for Acricultural Development.