sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Utredningen föreslår att de ökade statliga intäkterna ska finansiera den särskilda satsningen. bör resterande del av de ökade intäkterna återföras till kommun- sektorn via det generella statsbidraget. Den särskilda statliga satsningen ska ses som ett riktat bidrag till kommunsektorn vilket innebär att de två förslagen i relation till varandra blir kostnads- neutrala för stat och kommun. Kommunernas ökade kostnader återförs antingen via det generella statsbidraget eller via den riktade satsning som utredningen föreslår. Efter den treåriga tidsbegrän- sade satsningen bör de ökade statliga intäkterna till fullo återföras till kommunsektorn via det generella statsbidraget. Fördelningen av dessa kostnader och intäkter framgår av tabell 12.2. Tabell 12.2 Kostnads- och intäktsfördelning – stat och kommun eller intäkt (mnkr) steg 1 och 2 +/- 0 +/- 0 +/- 0 +/- 0 +/- 0 +/- 0 Ekonomiska konsekvenser och finansiering m.m. Ersättningssystemets utveckling bör följas upp för att säkerställa att en korrekt kostnadsutjämning sker mellan stat och kommun på lång sikt. Effektivisering av specialskolan ska finansiera rätt till teckenspråk och deltidsutbildning De övriga förslagen som får ekonomiska konsekvenser ska huvudsakligen finansieras genom en förväntad effektivisering av och minskade kostnader för Specialpedagogiska skolmyndighetens skolverksamhet. Förslagen innebär att både stat och kommun får lägre kostnader under förutsättning att en nioårig skolplikt införs. Tabell 12.3 Kostnads- och intäktsfördelning – stat och kommun Typ av kostnad eller intäkt (mnkr) -0,5 -1,5 -0,5 +/-0 +/-0 -1,5 +/-0 -1,0 +/-0 beräknar utredningen att kommunsektorn kan få ökade kostnader med för undervisning i teckenspråk och för deltidselever. De ökande kostnaderna för kommuner vad gäller deltidsutbildning och teckenspråk speglar en tänkt ökning av antalet elever som utnyttjar dessa rättigheter. Samma antagande gäller för de minskande kostnaderna som förväntas uppstå med en nioårig specialskola, det vill säga att elevantalet kommer att minska successivt. Införandet av en nioårig specialskola och en successiv minsk- ning av elever som går kommer enligt utredningen att innebära kostnadsminskningar för kommunerna. Givet utred- ningens beräkningar kommer de minskade kostnaderna för elever i Ekonomiska konsekvenser och finansiering m.m. specialskolan vara tillräckligt stora för att finansiera kommunsektorns ökade kostnader för undervisning i teckenspråk och för deltidsutbildning. Kommunerna kan därför anses vara kompenserade för eventuella ökade kostnader. Om antalet elever i specialskolans tionde år minskar i långsammare takt än i ovanstående beräkning finns det fortfarande marginal för att täcka kommunsektorns ökade kostnader. Det bör här återigen påpekas att utredningens beräkningar bygger på flera osäkra parametrar om en framtida utveckling. De faktiska beloppen vad gäller tänkbara kostnadsminskningar för Specialpedagogiska skolmyndigheten bör tas fram i den analys av myndighetens kostnadseffektivitet som utredningen föreslår. Här redovisas konsekvenser för de barn som berörs av förslagen samt vissa konsekvenser för den kommunala självstyrelsen och för sysselsättning och offentlig service. Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen kommenteras avslutningsvis. har förbundit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Av utredningens direktiv framgår att utredaren ska redogöra för konsekvenserna för de barn som berörs av förslagen utifrån de rättigheter som barn tillförsäkras utifrån ovanstående konventioner, se bilaga 3. Utredningens samtliga förslag berör direkt eller indirekt barn. Barn är en heterogen grupp och individerna i den barngrupp som är föremål för utredningens förslag har alla olika förutsättningar och behov. Utredningens förslag är dock utformade så att de olika behoven så långt möjligt ska kunna tillgodoses; de ska skapa möjligheter för flexibilitet och anpassning. Utredningen har i sina förslag utgått ifrån de grundläggande principerna i konventionerna. Med förslagen får barn som tillhör specialskolans målgrupp tillgång till fler utbildningsmöjligheter än genom bl.a. rätt till undervisning i teckenspråk och till deltidsutbildning. Rättigheterna skapar förutsättningar för att barnen ska kunna välja den utbildning som de har behov av. Möjligheterna stärker förutsättningarna för att barnets bästa ska kunna tas tillvara och att barnets rätt till inflytande säkerställs. Utredningens förslag syftar till att utbild- ningen i specialskolan ska bli mer jämförbar med utbildningen i eller grundsärskolan. Vidare bedöms förslagen kunna leda till att berörda barn får bättre tillgång till en utbildning av hög kvalitet och ökad tillgång till anpassade undervisningsmiljöer. I dessa delar är förslagen beroende av om skolhuvudmännen agerar i enlighet med utred- ningens intentioner för att effekter ska uppnås på elevnivå. Sammanfattningsvis konstateras att de förväntade konsekven- serna för barn av utredningens förslag bör leda till att de rättigheter som anges i konventionerna tillgodoses. Utredningens förslag påverkar den nuvarande uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun genom att två nya uppgifter föreslås för kommunala skolhuvudmän. Det gäller förslagen om elevers rätt till teckenspråksundervisning och till deltidsutbildning i specialskolan. Som visats tidigare berör förslagen ett mycket litet antal elever vilket medför att konsekvenserna för det kommunala handlings- utrymmet kan betraktas som försumbara. De nya rättigheterna är nödvändiga för att ge elevgruppen verkliga möjligheter att läsa teckenspråk i och grundsärskolan samt att delvis få sin utbildning i specialskolan. 13.3Sysselsättning och offentlig service Utredningens förslag om en nioårig specialskola kan ge vissa konsekvenser för sysselsättning och offentlig service på de orter där specialskolor är belägna. Förslaget kommer troligtvis att innebära en successiv förändring av specialskolornas verksamhet. Det kommer således inte att bli någon drastisk neddragning av antalet tjänster vid någon av skolorna. Det är även möjligt att viss personal som arbetar inom specialskolorna kan, vid ett minskat elevantal, övergå till Specialpedagogiska skolmyndighetens rådgivande verksamhet. De berörda regionerna är främst , , , och . De kommuner där en specialskola är belägen kommer med utredningens förslag att få vissa kostnadsökningar jämfört med deras nuvarande kostnader för elever i specialskolan, se avsnitt 12.4. Förslaget kan således påverka sysselsättningen i regionerna. exakta konsekvenserna är dock svåra att förutse eftersom det är upp till varje kommun att prioritera sina egna resurser. Båda de ovanstående fallen bedöms ge marginella konsekvenser för sysselsättningen i relation till den totala sysselsättningen i berörda regioner. Övriga förslag bedöms inte ge några konsekven- ser av detta slag. 13.4Övriga konsekvensanalyser enligt kommittéförordningen Utredningens förslag bedöms i allt väsentligt sakna betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män, samt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 14.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser som utpekar vem som är huvudman för deltidsutbildning. Paragrafen innebär delvis en utvidgning av huvudmannens ansvar (enligt 2 kap. 2–5 §§) eftersom denne även ansvarar för eleven när eleven som deltidselev undervisas inom en annan huvudmans verksamhet. I sista stycket förtydligas att det som sägs om huvudmannen för deltidsutbildning ska avse det ansvar som huvudmannen har i olika sammanhang enligt skollagen. Huvudmannens ansvar framgår av 2 kap. 8 §. Paragrafen är ändrad till följd av den utveckling som har skett i praktiken för mottagande av elever i specialskolan. Innebörden av förändringen har behandlats i kapitel 3. I första stycket anges att mottagande i specialskolan gäller barn eller elever. Vad som avses med elev är definierat i 1 kap. 3 §. Med hänsyn till att många barn söker sig till specialskolan när de redan har påbörjat sin skolplikt (de s.k. insneddarna som tas emot i specialskolan först i högre årskurser) är det lämpligt att skriva barn eller elever. Härefter skrivs dock för enkelhetens skull endast barn. Prövningen behov av förutsätter en individuell behovsbedöm- ning. Det nuvarande uttrycket särskilda skäl tas bort. Nämnden ska göra en helhetsbedömning som täcker barnets alla tänkbara behov. Att barnets behov grundar sig i funktionsnedsättningen är underförstått, då sådana funktionsnedsättningar som omfattas anges i paragrafens andra stycke. Med uttrycket en anpassad undervisningsmiljö avses en undervisningsmiljö som är anpassad enligt det speciella behov som barnet har. Det kan vara fråga om anpassningar i den fysiska miljön i form av bl.a. tillgänglighet, akustik och ljus och teknisk utrust- ning som är individanpassad. Det kan även vara anpassningar i pedagogiken (i grupp eller individuellt), möjlighet till undervisning i små grupper och en anpassad språklig miljö. Barnet ska ha ett relativt stort behov av en speciellt anpassad undervisningsmiljö. Uttrycket inte tillgodoses i eller grundsär- skolan innebär att om barnet har behov av en anpassad under- visningsmiljö och detta behov inte tillgodoses i eller grundsärskolan ska barnet tas emot i specialskolan. om barnets behov faktiskt inte tillgodoses i hemkommunens skolor ska barnet tas emot i specialskolan. Det saknas således betydelse om hemkommunen kan tillgodose behovet. Vid bedömningen ska hänsyn tas dels till barnets behov, dels om det individuella behovet inte tillgodoses i hemkommunens skolor. Det här är egentligen den prövning som nämnden gör . Nämnden har fokus på barnets behov i sin bedömning och tar viss hänsyn till hur det till- godoses i hemkommunens skolor. Jfr uttrycket inte tillgodoses i 7 § lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I andra stycket anges att barn som har sådana funktionsned- sättningar som avses i punkterna 1–2 ska, i frågan om de ska tas emot i specialskolan, prövas enligt första stycket. I tredje stycket framgår att barn som är döva eller hörselskadade särskiljs från gruppen barn i andra stycket. Prövning enligt paragrafens första stycke ska inte göras, det är tillräckligt att pröva barnets behov av en anpassad undervisningsmiljö. Nämnden ska endast göra en behovsbedömning med utgångspunkt i barnets funktionsnedsättning. För barn som är döva eller hörselskadade inryms i uttrycket anpassad undervisningsmiljö, utöver vad som sägs om anpassad undervisningsmiljö ovan, tvåspråkighet i den teckenspråkiga miljö som specialskolan ska erbjuda. Den föreslagna formuleringen överensstämmer med hur gruppen barn som är döva eller hörselskadade bedöms vid inskrivningen . Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om att Special- pedagogiska skolmyndigheten prövar mottagande i specialskolan och om en elev tillhör målgruppen för specialskolan (för en elev som önskar bli deltidselev enligt 9 a §). Huvuddelen av bestäm- melsen är flyttad från 6 §. Av första styckets andra mening framgår att både beslut om mottagande i specialskolan och beslut om att en elev omfattas av 6 § ska föregås av en utredning. När det gäller den utredning som ska föregå besluten bör följande förtydligas. När det gäller mottagande av en elev med utvecklingsstörning ska detta framgå av ett beslut alternativt av en utredning. Detta ska i förekommande fall finnas med i utredningsunderlaget. Det ska vara utrett om eleven har rätt att enligt 12 kap. 8 § tillämpa grundsärskolans kursplaner eller träningsskolans kursplaner i specialskolan. Bedömningen i denna del har behandlats i avsnitt 7.3. I andra stycket anges att om Specialpedagogiska skolmyndig- heten begär ett särskilt yttrande från hemkommunen är kommunen skyldig att ge in detta. Förslaget har i denna del behandlats i avsnitt 3.6. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om deltidselever. Förslaget har behandlats i kapitel 6. I första stycket anges att en elev i eller grund- särskolan har rätt att vara deltidselev i specialskolan. En förutsätt- ning är att eleven tillhör specialskolans målgrupp enligt 6 §. Frågan om en elev tillhör målgruppen för specialskolan prövas av Special- pedagogiska skolmyndigheten, se kommentar till 6 a §. En elev i specialskolan har rätt att vara deltidselev i eller grundsärskolan. Rätten att vara deltidselev kan initieras av elevens vårdnadshavare. I andra stycket anges att det för en deltidselevs utbildning gäller de bestämmelser som avser den ursprungliga skolformen. För deltidseleven innebär det att eleven ska följa sin skolforms regler vad gäller timplan, nationella ämnesprov, kunskapskrav och betygs- sättning. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.1. I tredje stycket ges ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om deltidsutbildning. Det kan vara föreskrifter som särskilt gäller del- tidsutbildning som bl.a. ansökningsförfarandet och eventuell utvärdering. Här anges även att det i sådana föreskrifter får göras undantag från organisatoriska bestämmelser i skollagen. Utredningen bedömer att det bemyndigande som ges i 29 kap. 22 § inte är tillräckligt utan föreslår därför här ett särskilt bemyndigande avseende föreskrifter om deltidsutbildning, se avsnitt 6.5.1. Ändringen i paragrafen är föranledd av att skolplikten i special- skolan ska vara nioårig. Ändringen i paragrafens andra stycke är en följd av specialskolans anpassning till timplan. Här anges att elever (här avses hela målgruppen för special- skolan) vid specialskolan under har rätt att slutföra skolgången och att de har rätt till minst 800 timmars undervisningstid utöver den garanterade undervis- ningstiden som anges i 12 kap. 5–5 a §§. Syftet är dels att eleverna ska kompenseras för den minskning i timantal som blir konsekven- sen av en ändring i skolplikten, dels att specialskolan ska bli mer flexibel. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3.2. Paragrafen är ny och är föranledd av att elever i behov av teckenspråk ska erbjudas undervisning i ämnet. Vilka elever som har behov av teckenspråk har behandlats i avsnitt 8.1. En elev som bedöms ha behov av teckenspråk har rätt att få undervisning i ämnet och hemkommunen blir då skyldig att erbjuda eleven denna undervisning. Eftersom förslaget innebär ett åtagande för kommuner bör detta regleras i skollagen. När det gäller modersmålsundervisning ska dock inte någon egentlig behovsprövning göras eftersom det är klart vad som avses med modersmål. En behovsprövning ska göras vid en begäran om att få läsa teckenspråk som anordnas som språkval, som elevens val, inom ramen för skolans val och utanför den garanterade undervisnings- tiden. I grundsärskolan finns inte alternativet språkval men väl en rätt att, om behov finns och om det är lämpligt, erbjuda eleven ämnet som modersmål, som elevens val, inom ramen för skolans val eller utanför den garanterade undervisningstiden. De kursplaner som kan erbjudas i samtliga skolformer i ämnet teckenspråk framgår av den föreslagna 5 kap. 2 a § skolförord- ningen (2011:185). I den föreslagna 5 kap. 13 b § skolförordningen upplyses om hur undervisningen i ämnet får anordnas. Det bör tilläggas att även en elev som inte anses ha behov av teckenspråk får läsa ämnet, men kommunen är då inte skyldig att erbjuda sådan undervisning. Av andra stycket framgår att det är rektorn som fattar beslut enligt paragrafen. Ändringen i paragrafens punkt 3 är ett tillägg med anledning av bestämmelser om deltidselever och deras undervisning. Här ges ett bemyndigande utöver det som ges i 7 kap. 9 a § tredje stycket. I andra stycket har ett tillägg i paragrafen gjorts i syfte att likställa de nationella minoritetsspråken och teckenspråk vad gäller modersmålsundervisning i . Det innebär att elever som önskar modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk eller i teckenspråk får göra det på lika villkor. Förslaget har behand- lats i avsnitt 8.1. Paragrafen är ny och är föranledd av att elever i behov av teckenspråk ska erbjudas undervisning i ämnet. Se kommentaren till 10 kap. 4 a §. Ändringen avser ett tillägg i paragrafens punkt 2 och gäller deltids- elever och deras undervisning. Se kommentaren till 10 kap. 6 §. I andra stycket har ett tillägg i paragrafen gjorts i syfte att likställa de nationella minoritetsspråken och teckenspråk vad gäller moders- målsundervisning i grundsärskolan. Det innebär att elever som önskar modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk eller i teckenspråk får göra det på lika villkor. Förslaget har behand- lats i avsnitt 8.1. Ändringen i paragrafen är föranledd av att specialskolan ska ha nio årskurser. Överväganden finns i avsnitt 5.2. Ändringen i paragrafen är föranledd av att specialskolans timplan ska anpassas till och att undervisningstiden för varje elev i specialskolan därmed ska vara minst . Över- väganden finns i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om den utökade undervisningstid som elever i behov av teckenspråk i specialskolan ska ha rätt till. De elever som avses är elever som är döva, hörselskadade eller elever med grav språkstörning som har behov av teckenspråk för sin kommunikation. Regeringen föreslår i en promemoria (U2011/726/S) att även elever som är dövblinda och elever med grav språkstörning ska få läsa teckenspråk i specialskolan om de har behov av det. Utredningens förslag är så formulerat att även dessa elever kan omfattas om det blir aktuellt. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3.1. Av första stycket följer att eleverna ska ha rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den tid som följer av 5 §. För de elever som ska utveckla tvåspråkighet ska tiden för undervisning användas även till detta. I andra stycket ges bemyndigande att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden. Här ges en möjlighet att meddela föreskrifter i form av en timplan där tid ska kunna fördelas för ämnet teckenspråk och eventuellt mer tid till ämnet svenska i syfte att utveckla tvåspråkighet. Tiden ska inte fördelas på andra ämnen. I andra stycket har ett tillägg i paragrafen gjorts i syfte att likställa de nationella minoritetsspråken och teckenspråk vad gäller moders- målsundervisning i specialskolan. Det innebär att elever som önskar modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk eller i teckenspråk får göra det på lika villkor. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.1. Ändringen är föranledd av att det saknas författningsstöd för beslut om att tillämpa grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Andra stycket har strukits och flyttats till en ny 8 a §. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om beslut om att tillämpa grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Av andra stycket framgår att det är Specialpedagogiska skol- myndigheten som ska besluta om att en elev ska tillämpa grund- särskolans kursplaner i specialskolan. Det ska göras en lika omfattande utredning inför denna prövning som vid prövningen om en elev ska tas emot i skolformen grundsärskola enligt 7 kap. 5 §. Ett beslut om att tillämpa grundsärskolans kursplaner får vida konsekvenser för eleven. Det bör därför vara i specialskolan och Rh-anpassad utbildning inom myndigheten som prövar frågan. Samråd ska alltid ske med elevens vårdnadshavare under hela utredningsprocessen. Det tredje stycket motsvarar i princip nuvarande 8 § andra stycket. Ordet samtycke är utbytt till medgivande i enlighet med 7 kap. 5 § tredje stycket. Bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer om att meddela föreskrifter om kursplaner ges i 8 § och bedöms omfatta även de särskilda kursplaner som kan behöva upprättas för elever med utvecklingsstörning i special- skolan. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2. Ändringen i paragrafen är föranledd av att specialskolan ska ha nio årskurser. Specialskolans betyg ska sättas i samma årskurser som i . Hänvisningen i sista meningen som avser elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner stryks. Ändringen i paragrafen är föranledd av att specialskolan ska ha nio årskurser. Paragrafen kommer att ha en ny lydelse enligt SFS 2010:2022 som träder i kraft . Eftersom ändringen i 16 och 19 §§ föreslås träda i kraft senare har ändringar gjorts i grundför- fattningen. Se kommentar till 16 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en lärare vid betygs- sättningen får bortse från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs nio. I paragrafens första mening har en ändring gjorts med anledning av att specialskolan ska ha nio årskurser. Av paragrafens andra mening framgår att med funktionsned- sättning ska avses andra funktionsnedsättningar än dövhet eller hörselskada. Motiveringen till detta undantag är att elever som är döva och hörselskadade utöver den anpassning av undervisningen som specialskolan ska ge även har anpassade kursplaner i flera ämnen. Ändringen innebär att en lärare vid betygssättningen får bortse från enstaka delar av de kunskapskrav som en elev, som på grund av att eleven är dövblind, annars är synskadad med ytterligare funk- tionsnedsättning eller en elev med grav språkstörning, är absolut förhindrad att uppnå. Detta gäller förutsatt att eleven följer grund- skolans kursplaner. Motiveringen till ändringen är att elevgruppen saknar anpassade kursplaner efter elevernas funktionsnedsättning och att det inte bedöms vara möjligt att utforma kursplaner för alla funktionsnedsättningar. Bestämmelsen är tänkt att tillämpas restriktivt. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.2. Ändringen i paragrafen är ett tillägg med anledning av bestäm- melserna om deltidselever. Tillägget innebär att en hemkommun ska ersätta staten för vissa kostnader även för en deltidselev i specialskolan. Överväganden finns i avsnitt 6.4. Beräkningen av ersättningsnivån framgår av den föreslagna för- ordningen om beräkning av ersättning för elever i specialskolan. Bemyndigande till förordningen ges i andra stycket. Se kommentar till förslaget till förordningen om beräkning av ersättning för elever i specialskolan. Ändringen i paragrafen är ett tillägg med anledning av bestäm- melserna om deltidselever. Tillägget innebär att staten ska stå för kostnaderna för en deltidselev i specialskolan avseende resor och boende. Överväganden finns i avsnitt 6.4. Ändringen i paragrafen är föranledd av att kommuner ska vara skyldiga att erbjuda ämnet teckenspråk till elever som har behov av teckenspråk. För att kunna fullgöra denna skyldighet föreslås en utökning i rätten för kommuner att utföra uppgifter inom utbildning på entreprenad och då specifikt undervisning i ämnet teckenspråk. I paragrafen har det lagts till ett nytt andra stycke där det anges att avvikelser från vad som i övrigt gäller om entreprenader, får göras för entreprenader i undervisning i ämnet teckenspråk. Det anges här att särskilda bestämmelser om denna avvikelse från denna paragraf första stycke finns i 4 § tredje stycket. Överväganden finns i avsnitt 8.3. Utredningen utgår (författningsförslagen i 1, 4, och 6 §§) från de föreslagna formuleringarna avseende entreprenader som rege- ringen lämnar i promemorian (U2010/5616/G) Distansundervis- ning för elever bosatta i . Regeringens förslag avser endast att möjliggöra entreprenader vid distansundervisning. Regeringen ut- arbetar ett förslag till om författnings- ändringar. Utredningen lämnar endast de författningsförslag som krävs för att möjliggöra entreprenader vid undervisning i ämnet teckenspråk. I paragrafen har det lagts till ett nytt tredje stycke. Innebörden är att en huvudman inom alla skolformer, med bibehållet huvudmanna- skap, får sluta avtal med annan skolhuvudman om att utföra undervisning i ämnet teckenspråk.