sou · GZB342 · 2011-05-04 00:00:00 — Bestämmelser om specialdomstolarnas organisation och uppgifter finns i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, lagen (1977:729) om Patentbesvärs- rätten och lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol. Ytterligare bestämmelser om specialdomstolarna finns i 5 kap. Bestämmelser om domare i specialdomstolarna finns i 6 och 13– 17 kap. 5 § , och special- domstolarna finns i . finns i , i , Hov- rätten över och i , Hovrätten för i , Hovrätten för Nedre i och Hovrätten för i . Kammarrätt finns i den ort som framgår av domstolens namn. Tingsrätt och förvaltningsrätt finns i den eller de orter som re- 6 § Regeringen meddelar föreskrifter om tingsrätternas, hovrätter- nas, förvaltningsrätternas och kammarrätternas domkretsar. 7 § Domstol får efter beslut av regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, vara indelad i avdelningar. I övrigt beslutar varje domstol hur den ska vara organiserad. 1 § Tingsrätt är allmän underrätt och, om inte annat är föreskrivet, första domstol. Arbetet på tingsrätt leds av en . Om tingsrätt är indelad i avdelningar leds arbetet på avdelning av en eller en chefs- rådman. Arbetet på annan dömande enhet leds av den ordinarie domare som tingsrätten utser. 2 § Hovrätt är överrätt i mål och ärenden som överklagas från tings- rätt. Hovrätt ska som första domstol ta upp mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget har begåtts av domare i tingsrätt. Hovrätt är i övrigt första domstol i mål och ärenden beträffande vilka detta föreskrivs i lag. Arbetet på hovrätt leds av en hovrättspresident. Om hovrätt är indelad i avdelningar leds arbetet på avdelning av hovrättspresidenten eller en hovrättslagman. Arbetet på annan dömande enhet leds av den ordinarie domare som hovrätten utser. 3 § är överrätt i mål och ärenden som överklagas från hovrätt. ska som första domstol ta upp mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som i utövningen av anställ- ningen eller uppdraget begåtts av statsråd, justitieråd, någon av riks- dagens ombudsmän, justitiekanslern, riksåklagaren, domare eller generaladvokat i Europeiska unionens domstol eller den som ut- övar något av dessa ämbeten eller av hovrättsdomare eller justitie- sekreterare i . är i övrigt första domstol i mål och ärenden beträffande vilka detta föreskrivs i lag. Arbetet på leds av det justitieråd som är domstolens ordförande. Om är indelad i avdel- ningar leds arbetet på en avdelning av Högsta domstolens ord- förande. Den som utnämnts att vara justitieråd tillika avdelnings- ordförande leder arbetet på annan avdelning. 1 § Om det i lag eller annan författning föreskrivs att talan ska väckas vid eller beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol, ska det göras vid en förvaltningsrätt. Arbetet på förvaltningsrätt leds av en . Om förvalt- ningsrätt är indelad i avdelningar leds arbetet på avdelning av en eller en chefsrådman. Arbetet på annan dömande enhet leds av den ordinarie domare som förvaltningsrätten utser. 2 § Kammarrätt prövar 1.överklagande som enligt lag eller annan författning görs hos domstolen, 2.mål enligt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. i den utsträckning som är före- skrivet i den lagen, 3.sådana ansökningar om resning i mål eller ärenden som enligt 11 kap. 13 § regeringsformen ska prövas av förvaltningsdomstol, om målet eller ärendet slutligt avgjorts av en förvaltningsrätt eller förvaltningsmyndighet, 4.ansökningar om återställande av försutten tid för överklag- ande eller därmed jämförlig åtgärd till förvaltningsrätt, kammarrätt eller förvaltningsmyndighet och 5.mål om sådant onödigt uppehållande av ärende som enligt föreskrift i lag ska prövas av kammarrätt. Arbetet på kammarrätt leds av en kammarrättspresident. Om kammarrätt är indelad i avdelningar leds arbetet på avdelning av kammarrättspresidenten eller en kammarrättslagman. Arbetet på annan dömande enhet leds av den ordinarie domare som kammar- rätten utser. 1.överklagande av kammarrätts beslut enligt förvaltningsprocess- lagen, 2.överklagande av annat beslut i förvaltningsärende som enligt lag eller instruktion för kammarrätterna görs hos domstolen och 3.mål som i övrigt enligt lag ska prövas av domstolen. prövar ansökningar om resning och återställande av försutten tid i andra fall än som anges i 2 §. Arbetet på leds av det justitieråd som är domstolens ordförande. är indelad i avdelningar leds arbetet på en avdelning av Högsta för- valtningsdomstolens ordförande. Den som utnämnts att vara justitie- råd tillika avdelningsordförande leder arbetet på annan avdelning. 1 § har de uppgifter som framgår av lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Arbetet i leds av dess ordförande. 2 § Arbetsdomstolen har de uppgifter som framgår av lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Arbetet i Arbetsdomstolen leds av den av domstolens ordförande som också är dess chef. 3 § Patentbesvärsrätten har de uppgifter som framgår av lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. Arbetet i Patentbesvärsrätten leds av det lagfarna patenträttsråd som är domstolens ordförande. Om Patentbesvärsrätten är indelad i avdelningar leds arbetet på en avdelning av Patentbesvärsrättens ordförande. Den som utnämnts att vara patenträttsråd tillika avdel- ningsordförande leder arbetet på annan avdelning. 4 § Försvarsunderrättelsedomstolen har de uppgifter som framgår av lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol. Arbetet i Försvarsunderrättelsedomstolen leds av dess ordförande. Gemensamma bestämmelser för alla domare 1 § Domare ska vara svensk medborgare. Den som är underårig, i konkurstillstånd eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte tjänstgöra som domare. 2 § Regeringen lämnar föreskrifter om vilka kunskapsprov som ska ha avlagts av en lagfaren domare. 3 § Behörighet att vara domare följer av anställning eller uppdrag i viss domstol. Den som tidigare haft en anställning som lagfaren domare får till- fälligt förordnas att döma i samma utsträckning som när anställ- ningen bestod. 4 § Vid tidsbegränsad anställning som domare gäller inte 5 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. 5 § Domare ska, innan han eller hon får tjänstgöra, avlägga denna ed: Jag N.N. ska utöva mitt domarämbete enligt grundlag och lag. Jag ska döma efter mitt bästa förstånd och samvete. Jag ska respek- tera allas likhet inför lagen. Jag ska sträva efter sanning och rätt. Detta lovar och försäkrar jag på heder och samvete. Ed ska avläggas inför domstol eller inför rättens ordförande. 1 § I tingsrätt dömer , chefsrådman och rådman som lag- farna domare. I tingsrätt dömer också tekniska råd, nämndemän och särskilda ledamöter. 2 § Tingsrätt får förordna den som är ordinarie domare i annan dom- stol eller hyresråd att döma som lagfaren domare i tingsrätten. 3 § Tingsrätt eller hovrätt får förordna assessor att döma som lag- faren domare i tingsrätt. 4 § Hovrätt får förordna fiskal att döma som lagfaren domare i tingsrätt. En fiskal får inte tilldelas arbetsuppgifter som kräver sär- skild erfarenhet. 5 § Tingsrätt får förordna notarie och den som tidigare innehaft anställning som notarie att i mindre komplicerade mål och ärenden döma som lagfaren domare i tingsrätten. Sådant förordnande får vid enstaka tillfällen avse också andra mål och ärenden, om det finns särskilda skäl och flera lagfarna domare ingår i rättens samman- sättning. 6 § Tingsrätt får förordna den som tjänst- gjort som lagfaren domare i hovrätt eller kammarrätt att döma som lagfaren domare i tingsrätten. 7 § Regeringen får besluta om tillfälligt förordnande av lagfaren domare i tingsrätt. Vid sådant förordnande ska det förfarande som anges i 17 kap. 5–14 §§ tillämpas. 8 § Om det behövs för att kunskaper om ett särskilt rättsområde ska finnas i rätten får en tingsrätt, när flera lagfarna domare ingår i rättens sammansättning, förordna den som är åklagare, lagfaren pro- fessor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne eller ledamot av att som adjungerad ledamot döma som lagfaren domare i tingsrätten. 1 § I hovrätt dömer hovrättspresident, hovrättslagman, vice hovrätts- , hovrättsråd och assessor som lagfarna domare. I hovrätt dömer också tekniska råd, nämndemän och särskilda ledamöter. 2 § Hovrätt får förordna den som är ordinarie domare i annan dom- stol eller hyresråd att döma som lagfaren domare i hovrätten. 3 § Hovrätt får förordna den som anställts som fiskal i hovrätt eller kammarrätt och som därefter har tjänstgjort under samman- lagt som fiskal i tingsrätt eller förvaltningsrätt att döma som lagfaren domare i hovrätten. Om det finns särskilda skäl får hovrätt vid enstaka tillfällen för- ordna den som under tjänstgjort som fiskal i hovrätt att döma som lagfaren domare i hovrätten. 4 § Regeringen får besluta om tillfälligt förordnande av lagfaren domare i hovrätt. Vid sådant förordnande ska det förfarande som anges i 17 kap. 5–14 §§ tillämpas. 5 § En hovrätt får förordna den som är åklagare, lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne, ledamot av advo- katsamfund eller annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekommer i hovrätten att som adjungerad ledamot döma som lagfaren domare i hovrätten. 1 § I dömer justitieråd. De ska vara lagfarna. I ska det finnas fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Justitieråden får inte inneha eller utöva något annat ämbete. 2 § får förordna justitieråd i Högsta förvalt- ningsdomstolen att döma i . 1 § I förvaltningsrätt dömer , chefsrådman och rådman som lagfarna domare. I förvaltningsrätt dömer också nämndemän och särskilda leda- möter. 2 § Förvaltningsrätt får förordna den som är ordinarie domare i annan domstol att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. 3 § Förvaltningsrätt eller kammarrätt får förordna assessor att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätt. 4 § Kammarrätt får förordna fiskal att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätt. En fiskal får inte tilldelas arbetsuppgifter som kräver särskild erfarenhet. 5 § Förvaltningsrätt får förordna notarie och den som tidigare inne- haft anställning som notarie att i mindre komplicerade mål döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. 6 § Förvaltningsrätt får förordna den som under minst sex mån- ader tjänstgjort som lagfaren domare i hovrätt eller kammarrätt att döma som lagfaren domare i förvaltningsrätten. 7 § Regeringen får besluta om tillfälligt förordnande av lagfaren domare i förvaltningsrätt. Vid sådant förordnande ska det förfarande som anges i 17 kap. 5–14 §§ tillämpas. 1 § I kammarrätt dömer kammarrättspresident, kammarrättslagman, vice kammarrättslagman, kammarrättsråd och assessor som lagfarna domare. I kammarrätt dömer också nämndemän och särskilda ledamöter. 2 § Kammarrätt får förordna den som är ordinarie domare i annan domstol att döma som lagfaren domare i kammarrätten. 3 § Kammarrätt får förordna den som anställts som fiskal i hovrätt eller kammarrätt och som därefter har tjänstgjort under samman- lagt som fiskal i tingsrätt eller förvaltningsrätt att döma som lagfaren domare i kammarrätten. Om det finns särskilda skäl får kammarrätt vid enstaka tillfällen förordna den som under tjänstgjort som fiskal i kammar- rätt att döma som lagfaren domare i kammarrätten. 4 § Regeringen får besluta om tillfälligt förordnande av lagfaren domare i kammarrätt. Vid sådant förordnande ska det förfarande som anges i 17 kap. 5–14 §§ tillämpas. 5 § En kammarrätt får förordna den som är åklagare, lagfaren pro- fessor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne, ledamot av eller annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekommer i kammarrätten att som adjungerad ledamot döma som lagfaren domare i kammar- rätten. 1 § I dömer justitieråd. De ska vara lagfarna. I ska det finnas fjorton justitie- råd eller det högre antal som behövs. Justitieråden får inte inneha eller utöva något annat ämbete. 2 § får förordna justitieråd i att döma i . 1 § I dömer ordförande, vice ordförande och särskilda ledamöter. Ordförande, vice ordförande och en av de sär- skilda ledamöterna ska vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänst- som domare. 2 § Att även ersättare för ledamot som har förhinder kan döma i framgår av lagen (1970:417) om marknadsdom- stol m.m. 1 § I Arbetsdomstolen dömer ordförande och vice ordförande samt andra ledamöter. Ordförande och vice ordförande ska vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare. 2 § Att även ersättare för ledamot som har förhinder kan döma i Arbetsdomstolen framgår av lagen (1974:371) om rättegången i ar- betstvister. 3 § Att Arbetsdomstolen får förordna annan lagfaren anställd vid domstolen att döma som lagfaren domare i Arbetsdomstolen fram- går av lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 1 § I Patentbesvärsrätten dömer patenträttsråd. De ska vara tek- niskt kunniga eller lagfarna. 2 § Patentbesvärsrätten får förordna att döma som adjungerad tekniskt kunnig ledamot i 1.den som varit anställd som tekniskt kunnigt patenträttsråd, 2.den som tjänstgjort som tekniskt kunnig föredragande i patentmål i eller i Patentbesvärsrätten, eller 3.den som är professor eller docent inom sådant tekniskt om- råde som visst mål avser. 3 § Patentbesvärsrätten får förordna att döma som adjungerad lag- faren kunnig ledamot i 1.den som är ordinarie domare i allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol, 2.den som är assessor, eller 3.den som under sammanlagt tjänstgjort som lagfaren föredragande i Patentbesvärsrätten. 1 § I Försvarsunderrättelsedomstolen dömer ordförande, vice ord- förande och särskilda ledamöter. Ordförande och vice ordförande ska vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare. Ordinarie domare och deras tjänstgöringsskyldighet 1 § Ordinarie domare är 1.justitieråd tillika ordförande, justitieråd tillika avdelningsord- förande och övriga justitieråd i och Högsta för- valtningsdomstolen, 2.president, , vice och råd i hovrätt och kammar- 3.lagman, chefsrådman och rådman i tingsrätt och förvaltnings- 6.ordförande tillika chef och övriga ordförande i stolen, 7.patenträttsråd tillika ordförande, patenträttsråd tillika avdel- ningsordförande, patenträttsråd tillika vice ordförande och övriga patenträttsråd i Patentbesvärsrätten, 8. ordförande i . 2 § Ordinarie domare anställs av regeringen med fullmakt. Närmare bestämmelser om fullmaktsanställning finns i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning. 3 § En ordinarie domare är skyldig att utföra arbetsuppgifterna i en motsvarande eller högre anställning som domare vid den dom- stol där han eller hon är anställd. 4 § En ordinarie domare är skyldig att tjänstgöra tillfälligt i en annan domstol vid sådan handläggning där flera lagfarna domare deltar. 1.för en rådman i tingsrätt, som ledamot i en annan tingsrätt inom samma hovrättsområde, 2.för en rådman i förvaltningsrätt, som ledamot i en tingsrätt eller en hovrätt, 3.för ett kammarrättsråd, som ledamot i en hovrätt, 4.för ett justitieråd i , som ledamot i , om så många av justitieråden i Högsta för- valtningsdomstolen är jäviga att domstolen inte kan bli domför, 5.för ett justitieråd i , som leda- mot i , om så många av justitieråden i är jäviga att domstolen inte kan bli domför. 5 § Ärenden om utnämning av ordinarie domare ska beredas i en statlig nämnd (). 6 § Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om ut- nämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Regeringen meddelar föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. 7 § Nämnden består av nio ledamöter. Fem ledamöter ska vara, eller ha varit, ordinarie domare. Två ledamöter ska vara jurister verk- samma utanför domstolsväsendet, varav en ska vara advokat. ledamöter ska representera allmänheten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Ledamöter och ersättare som representerar allmänheten väljs av . Övriga ledamöter och ersättare förordnas av regeringen. Ledamöter och ersättare som ska vara, eller ha varit, ordinarie domare förordnas på förslag av de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ledamöter och ersättare som ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet förordnas på förslag av de förvaltningsmyndigheter och organisationer som regeringen bestämmer. Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. 8 § Vid nämnden ska det finnas ett kansli. Chefen för kansliet ska vara, eller ha varit, ordinarie domare eller ha liknande yrkeserfaren- het och kompetens. 9 § Nämnden ska på lämpligt sätt informera om en ledig anställ- ning som ordinarie domare. 10 § Den som vill ansöka om en ledig anställning ska lämna in en skriftlig ansökan till nämnden. Därutöver får en generell intresseanmälan för anställningar som anges i 1 § göras till nämnden. 11 § En företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. 12 § Nämndens förslag till regeringen ska motiveras. 13 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. 14 § Regeringen är inte bunden av nämndens förslag. Innan rege- ringen utnämner någon som inte har föreslagits av nämnden, ska nämnden få tillfälle att yttra sig över honom eller henne. Denna lag träder i kraft . Den som tidigare avlagt domared enligt äldre bestämmelser behöver inte avlägga domared enligt 6 kap. 5 §. lag (2011:000) om nämndemän Härigenom föreskrivs följande. Beslut om antalet nämndemän 1 § Varje tingsrätt, hovrätt, förvaltningsrätt och kammarrätt fast- ställer själv hur många nämndemän som ska finnas för tjänstgöring i domstolen. Om det ingår mer än en kommun eller ett län i domstolens domkrets, fördelar domstolen antalet nämndemän mellan kom- munerna eller länen. Fördelningen ska göras i förhållande till folk- mängden i de kommuner och län som ingår i domkretsen. Om endast en del av en kommun eller ett län ingår i domkretsen ska befolkningen i den delen av kommunen eller länet ligga till grund för beräkningen. 2 § Nämndemän utses genom val. Val av nämndeman i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndemän i förvaltningsrätt, hovrätt och kammarrätt för- rättas av . I förrättas valet av kom- munfullmäktige i . Valet ska vara proportionellt om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om förfaran- det vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. När val av de nämndemän som ingår i förvaltningsrätt vid be- handling av mål om fastighetstaxering ska ske framgår av fastighets- taxeringslagen (1979:1152). 3 § Vid val av nämndemän ska eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bak- grund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. 4 § För att vara valbar till nämndeman krävs, i tingsrätt att han eller hon är folkbokförd i kommunen eller den del därav som hör till tingsrätten samt i förvaltningsrätt, hovrätt och kammarrätt att han eller hon är folkbokförd i länet eller den del därav som hör till domstolens domkrets. Den som är lagfaren domare, anställd vid domstol, åklagare, polis- man eller advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. I förvaltningsrätt och kammarrätt får inte heller anställd vid , länsstyrelse eller under läns- styrelse lydande myndighet eller eller ledamot av skattenämnd vara nämndemän. Nämndeman i tingsrätt får inte vara nämndeman i hov- rätt och nämndeman i förvaltningsrätt får inte vara nämnde- man i kammarrätt. Till nämndeman bör endast den utses som med hänsyn till om- dömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständig- heter är lämplig för uppdraget. Den som fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Domstolen prövar självmant den valde nämndemannens behörig- het. 5 § Domstolen fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. 6 § En nämndeman har rätt till ledighet från anställning i den ut- sträckning som behövs för att han eller hon ska kunna utföra sitt uppdrag. 7 § En nämndeman väljs . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen ska entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för upp- draget. Om en nämndeman är valbar eller behörig, upphör nämndemannens uppdrag. Fullmäktige får dock besluta att en nämndeman, som till följd av ändrad folkbokföring är valbar, får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. Bestämmelser om mandatperiod för sådan nämndeman som in- går i förvaltningsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Om en nämndemans uppdrag upphör utses en ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän inom domkretsen får en nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. 8 § Domstolen får stänga av en nämndeman från tjänstgöringen om han eller hon 1.är föremål för ett ärende om entledigande, 2.är föremål för förundersökning eller står under åtal för ett brott som vid fällande dom kan antas leda till entledigande, eller 3.i övrigt uppvisar ett beteende eller ett tillstånd som bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Ett beslut om avstängning enligt första stycket 3 ska gälla , dock högst . 9 § Beslut om entledigande och avstängning av nämndemän får över- klagas till en särskild statlig nämnd. Nämndens beslut får inte över- klagas. Regeringen meddelar föreskrifter om nämnden. 10 § En nämndeman som entledigats eller avgått är, om han eller hon alltjämt är valbar, skyldig att fullgöra uppdraget till dess dom- stolen fått besked om att annan blivit vald samt att även därefter tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål i vars handläggning han eller hon har deltagit. Detta gäller dock inte den som entledigats enligt 7 § andra stycket eller som avgått sedan ett ärende om sådant entledigande eller om avstängning har inletts. Utseende av nämndeman i särskilt fall 11 § Är nämndeman av jäv hindrad att tjänstgöra eller uteblir nämndeman från rättens sammanträde och kan annan nämndeman inte utan tidsutdräkt infinna sig, får rättens ordförande till tjänst- i nämnden kalla någon, som är valbar till nämndeman i domstolen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 1, 2 och 4–6 §§, 2 kap. 1–3, 4 b, 5 och 6 §§, 3 kap. 1–4 och 8 §§ samt 4 kap. 1, 2 och 4–11 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken till första avdelningen ska lyda Allmänna be- stämmelser, dels att rubriken till 1 kap. ska lyda Tingsrätts sammansättning, dels att rubriken till 2 kap. ska lyda Hovrätts sammansättning, dels att rubriken till 3 kap. ska lyda Högsta domstolens samman- dels att rubriken till 4 kap. ska lyda Fördelning av mål mellan domare, dels att nuvarande 1 kap. 3 e § ska betecknas 1 kap. 6 § och nu- varande 4 kap. 10 a § ska betecknas 1 kap. 9 §, dels att den i 1 kap. 8 § och 2 kap. 4 a § gjorda hänvisningen till 4 kap. 10 a § ska bytas ut mot hänvisning till 1 kap. 9 §, dels att den nya 1 kap. 9 § ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas fyra nya bestämmelser, 1 kap. 5 §, 2 kap. 5 §, samt 4 kap. 1 och 16 §§ av följande lydelse. När tre lagfarna domare ingår i tingsrättens sammansättning ska ordföranden vara ordinarie dom- are i tingsrätten. Minst ytterligare en ledamot ska vara eller ha varit ordinarie domare, hyresråd eller assessor. En domare som utsetts enligt 7 kap. 7 § lagen (2011:000) om domstolar och domare jämställs vid tillämpningen av första stycket med ordinarie domare.