sou · GYB384 · 2011-01-01 00:00:00 — 3.en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i och medansvariga för, och 4.ett samhälle fritt från diskriminering. Tankemässigt finns det en stark koppling med hedersproblematik i samhället och i skolan och med bristande jämställdhet för invandrade flickor och kvinnor. Hedersproblematiken kan därmed bli enbart en genusfråga där flickor anses vara offer och pojkar eller män ses som förövare I ljuset av denna ståndpunkt beskrivs den manliga invandrarkulturen med många negativa förtecken och som en kultur med våld och förtryck av kvinnor. Invandrarmannen kan uppfattas som ett problem vars beteende skiljer sig från den normala manliga svenska kulturen. Detta synsätt kan emellertid bli problematiskt inte enbart på grund av sin andrafiering och stigmatisering av invandrade män utan även med tanke på att samarbete mellan skola och hem, måste ha mångfalden som utgångspunkt. Vilka värderingar och synsätt i detta samarbete mellan skola och hem blir betraktade som normala eller onormala? Vilka beteenden och värderingar av vissa familjer blir accepterade och respekterade av skolan? Vilka individer som kan representera olika minoritetskulturer ska skolan samarbeta med och vilka individer ska skolan försöka att emancipera eller räddas ifrån? I utvärdering av regeringens insatser och handlingsprogram mot hedersrelaterat våld konstaterar han att de undersökta handlingsprogrammen har en stark normativ och endimensionell utgångspunkt som ser flickor som offer och pojkar som förtryckare (). Det fanns i hans utvärdering få tecken på att en mångkulturell eller interkulturell förståelse för olika former av värden eller former av uppfostran, kunde ha bidragit till problemens lösningar. Västerländska värden uttryckt i begrepp som individualism, individens frihet och självbestämmande utgjorde inte enbart analysen för pro- blemen, de framställdes också som själva lösningen på problemen. I genomgång av olika åtgärder kunde han bl.a. konstatera att de s.k. säkra hus som finansieras av kvinnoorganisationer, och som kunde vara en form av säkerhet för flickor som varit utsatta för hedersrelaterat förtryck och våld, inte underlättade någon kontakt med flickornas familjer. I frågebatterierna till lärare och föräldrar samt i myndigheternas anvisningar till hur problemen ska hanteras är utgångspunkten vår svenska barncentrerade uppfostran, dvs. en uppfostran där individen står i centrum. Detta kan lätt kollidera med en uppfostran som förekommer i många andra kulturer utanför , dvs. en familjecentrerad uppfostran (jfr. Heden & Lahdenperä, 2000). I en sådan uppfostran utgår familjen som en kollektiv enhet och ett socialt fungerande system. I en familjecentrerad barnuppfostran ses barnet mer som en del av familjen och föräldrarna uppfattas som ansvariga för beslutsfattande i familjen. Föräldrar uppfattas också som betydelsefulla för att både kunna älska och kontrollera barnen. I en svensk individ- och barncentrerad barnuppfostran är det ofta det enskilda barnets behov som styr och påverkar beslutsfattande i familjen. ses inte längre enbart föräldrar som ansvariga för barnen utanför hemmet, eftersom vi i dagens samhälle förutom lärare har en mängd andra professioner, som förskollärare, barnskötare, fritidspedagoger, skolpsykologer, kuratorer, skolsköterskor, specialpedagoger, studie- och yrkesvägledare, m.m., som på olika sätt arbetar för barnens bästa både i skolan och utanför skolan. Någonting som vi betraktar som något legitimt och självklart. Men vi vet att detta inte vanligtvis förekommer i samma omfattning i många länder utanför . Att betrakta hedersrelaterad problematik enbart som en jämställdhetsfråga där flickorna ska emanciperas från patriarkaliskt förtyck, innebär att bortse från faktum att alla familjemedlemmar i ett familjecentrerat barnuppfostringssystem är involverade, såväl mammor som systrar och kan ha sin del i förtrycket. I detta synsätt bortser man också ifrån att pojkarna likaså kan vara föremål för samma förtryck med tvångsgifte eller strikta regler för passande könsumgänge. I ett dokumentärprogram som hette Sämre än djur: homosexualitet och hederskultur som visades i SVT fick allmänheten en bild av hur även homosexuella pojkar kan vara föremål för hedersrelaterat förtryck19. Det kan bli så att ju mer skolan och samhället försöker befria en enskild person från sin familj, desto mer kommer familjen att isolera sig och försvara sig, vilket paradoxalt nog kan utöka problemen genom hårdare patriarkaliska motreaktioner (se kap. 5). 19 Sämre än djur - Homosexualitet och hederskultur är en dokumentärfilm av . Den visades i och och fyra gånger . 7.2Det viktiga samarbetet mellan skola och föräldrar Hur ska skolan arbeta för att involvera hela familjen så att man kan tydliggöra och begripliggöra grundläggande värden som demokrati, medbestämmande och jämställdhet och varje människans egenvärde 20 i svensk barnuppfostran och den svenska skolan? En av barriärerna till att skolan kan ha svårt att nå ut till alla familjer med föräldrar som har en icke-svensk kulturell bakgrund, kan vara att dessa föräldrar kan känna sig osäkra på hur de i ska uppfostra sina barn. Deras kunskaper om den svenska skolan och samhället kan av naturliga skäl vara begränsade. Barnen i dessa familjer förvärvar snabbt kunskaper i svenska och om hur den svenska skolan är organiserad. Barnen kan därmed få en maktposition i relation till föräldrarna vad gäller kontakt med lärare och skolan. Många forskare har skildrat föräldrarnas utsagor om kontakten med skolan där dessa möten beskrivs som frustrerande och problematiska (Bouakaz, 2007; , 2008). Avsaknaden av en djupare kunskap om skolan och dess pedagogiska verksamhet gjorde att föräldrar distanserande sig från skolan som de inte förstod sig på (, 2008). Föräldrar saknade inte engagemang för sina barns skola, men de hade inte tillgång till det kulturella kapitalet om svensk skola, skriver (Ibid.). I sin undersökning om utökat föräldraengagemang i konstaterade (2007) att de arabisktalande föräldrarna vill veta mer om den svenska skolan, vill gärna få respekt för sin kultur och traditioner, vill ha samma regler och synsätt till barnen, religiös tolerans och veta mer om andra kulturer. De var rädda att barnen skulle hamna i kriminalitet och börja umgås med droger. Därför uttalade de en stor önskan att kunna kontrollera barnen och hindra dem att delta i aktiviteter som de uppfattade som riskfulla. Vill man påverka föräldrar och indirekt deras barn måste skolan hitta former för samarbete som upplevs som naturliga för både personal, elever och föräldrar. Att samarbeta med föräldrar från t.ex. en arabisktalande kultur kan av skolans personal uppfattas som särskilt svårt, mycket beroende på de skilda förväntningar och förutsättningar som förekommer inför ett s.k. föräldramöte. Ett sådant möte kan av föräldrar uppfattas som ett möte där skolans personal vill kontrollera eller inspektera föräldrarna medan lärare 20 Se Värdegrund och samhällsutveckling (2000, s 19-38) av där det finns beskrivning av grundläggande värden i den officiella uppfostran av barn och ungdomar i . ofta vill träffa och prata med föräldrarna främst för att se om de kan hjälpa till. För att kunna ha ett bra samarbete med både elever och föräldrar, bl.a. för att kunna ta reda på hur pass mycket eleverna lever i ett hedersrelaterat förhållande med sina föräldrar/sin familj, så bör skolan med mångkulturella elever och föräldrar ha ett välfungerande interkulturellt samarbete med både elever och föräldrar. Utifrån ett interkulturellt perspektiv är det nödvändigt att kunna kommunicera och förstå varandras kulturella ståndpunkter för att sedan hitta en lösning som bägge parter kan acceptera. Därvid behövs personer som känner sig hemma i båda kulturerna och kan förmedla och begripliggöra det som är problematiskt och orsakar konflikter. För att kunna begripliggöra de grundläggande värdena i den svenska värdegrunden och lagstiftningen för familjen, är det bra att involvera modersmålslärare eller andra flerkulturella personer som brobyggare eller kulturförmedlare. Skolpersonalen behöver likaledes få förståelse för föräldrarnas värderingar och känslor – speciellt den rädsla som är förknippad med att vara förälder i ett nytt land med försvagad föräldraroll. Det är inte helt problemfritt om skolan och samhället underminerar föräldrarnas ansvar och auktoritet. Målet för skolans och stödfunktionernas interkulturella arbete är att hjälpa dem att utveckla sitt föräldraskap i enlighet med de värderingar som är centrala i . För denna interkulturella integrationsprocess behövs även flerkulturella personer som utgör förebilder för både elever som föräldrar (se Alfakir & Lahdenperä & , 2010). I familjer där föräldrar sedan hittar en balans mellan de egna värderingarna och det nya samhället kan barnen känna sig trygga och lära sig att plocka det bästa från båda kulturerna. I en trygg miljö kan ungdomar, med stöd från sina föräldrar, utveckla sin egen identitet med förankring både i sin egen etniska grupp och i majoritetssamhället. Eleverna kan gå över från att leva mellan två världar till att leva med två eller flera världar. 7.3Behovet av praktisk kunskap I anvisningar om hur skolan ska hantera hedersproblematik uppmanas skolan att upprätta både handlingsplaner och åtgärdsplaner. Varje skola ska ha en likabehandlingsplan som Skolinspektionen ska kunna inspektera. Risken med dessa planer är att skolans ledning främst blir tjänstemän, dvs. att man börjar prioritera att arbeta dokumentorienterat (, 2010, s. 91), dvs. lägga tyngdpunkten i arbetet med att upprätta dokument i stället för att utföra eller utveckla ett praktiskt värdegrundsarbete med elever och föräldrar. Det är inte enkelt att fastställa och utarbeta ett arbete som har en tydlig relation mellan de olika planerna och skolans praktik (Lahdenperä, 2008). Dessutom finns bland åtgärdsbeskrivningar ett påtalat behov av att kunna lämna mer kunskap och information om hedersproblematik. Det praktiska arbetet på olika verksamhetsnivåer får däremot i myndigheternas anvisningar en mer oansenlig roll. Av den anledningen vore det önskvärt att det skulle finnas mer praktiknära forskning som syftar till att både kartlägga och utveckla nyare arbetsmetoder i skolan där skolpersonalen är med i forskningsprocessen. Utifrån denna forsknings- och kunskapsöversikt kan vi konstatera att det finns alldeles för lite forskning om hedersrelaterad problematik i skolan, såväl om förekomsten, samt hur den påverkar skolans arbete och hur skolorna ska kunna tackla problemen. När vi arbetade med denna kunskaps – forskningsöversikt kom vi i kontakt med flera kommuner där man arbetar med hedersrelaterad problematik21. På fältet finns således både värdefulla praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper om hur problemen har hanterats och som skulle kunna komplettera den bild som kommer fram i den här forskningsöversikten. För att emellertid få tillgång till denna erfarenhetsbaserade kunskap behövs flera olika forskningsinsatser och forskningsjämförelser, eventuellt också med internationella jämförelser. Vi kan konstatera att hedersrelaterad problematik i skolan är ett mycket komplext område som berör många olika meningssystem, som mer eller mindre har känsloladdade bottnar. Hur man talar om problemen, utifrån vilket perspektiv problemen betraktas, 21 Exempelvis i finns – projekt där det bedrivs praktiskt arbete med hedersrelaterad problematik utifrån ett interkulturellt synsätt Se. vilka grupper och vilken benämning man har för att beskriva problemen, allt detta blir problematiskt inom skolans ramar. Hedersrelaterade problem som skolpersonal uppfattar eller upptäcker upplevs av skolpersonal som riskfyllt med tanke på stigmatisering och rädsla för främlingsfientlighet och ökning av fördomar. Detta får inte på något sätt hindra skolpersonalen att ta itu med problemen och att vara observanta på vad hederstänkande kan medföra. Både förebyggande värdegrundsarbete beträffande jämställdhet och åtgärdande arbete med hedersrelaterat förtryck kan inte negligeras på grund av rädsla för föräldrarnas reaktioner eller rädsla för att skapa etniska motsättningar. Hederstänkande får inte heller stå i vägen för alla elevers rätt till kunskap oberoende av kön, etnicitet etc. Hedersproblematiken i skolan berör olika sfärer: först det statliga området med både en skol- och jämställdhetspolitik, sedan den enskilda familjens sfär med familjeliv och föräldrar som har ett ansvar för barnens uppfostran, sedan individens enskilda sfär; sexualitet, relationen mellan könen, fritidsliv, livsåskådning, delaktighet i samhället. Allt detta är enskilda och sammanhängande delar av människan som helhet och dess omgivning22. Det finns skilda uppfattningar om alla de aspekter som rör dessa olika sfärer bland invånare i oberoende av etnicitet och bakgrund. Därför är det viktigt att arbeta med jämställdhetsfrågor i olika skolkontexter såväl i monokulturella skolor som i multietniska skolor. Skolan är en plats som når alla och en plats där olika meningskonflikter kan uppstå och där vi genom omprövning av idéer, föreställningar, trosuppfattningar, fördomar och värderingar kan bidra till ett kunskaps- och kompetensutvecklande arbete för både lärare och elever, som i sin tur kan bidra till olika lösningar på värdegrundsdilemmat som nämnts ovan. Vad ska staten i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle med sina institutioner bestämma över och vad tillhör familjens och individens sfärer är frågeställningar som måste problematiseras och diskuteras ytterligare och också omformuleras. Personalen i skolan, och speciellt rektorer, kan ofta hamna i ett dilemma mellan den svenska jämställdhetslagstiftningen, familjens värderingar och barnens behov av tillhörighet och omvårdnad. 22 Ett dilemma som skolan alltid befinner sig i när det uppstår situationer där hedersrelaterat våld blir synligt eller märkbart hos skolans elever, är faktum att det är föräldrar som har rätt att bestämma över sina barn . Skolan kan bestämma över innehållet i skolans undervisning, men utanför skolan är det föräldrar som bestämmer över sina barn . Av den anledningen behövs det också mer praktiskt orienterad pedagogisk forskning som är kopplad till rektorsrollen och hur skolledningen kan förändra lärandemiljön till en mer interkulturell och inkluderande miljö (se Lahdenperä, 2008;, 2010). Denna forsknings- och kunskapsöversikt har inget anspråk på att vara uttömmande, utan vill vara en början till att närma sig kunskapsområdet. Förhoppningsvis kan den dock inspirera att undersöka och lära mer om s.k. hedersproblematik. som den vill bidra till att öka skolans kunskap om hur den på ett pedagogiskt och ansvarsfullt sätt kan bidra till att utveckla ett interkulturellt pedagogiskt förhållande till s.k. hedersrelaterad problematik i skolan. Akpinar, (1998). 's honour and female's shame: gender and ethnic identity y constructions among Turkish divorcées in the migration context. : : Dept. Al-Baldawi, (1998) Migration och familjestruktur. I: N. (red.). Ungdom, kulturmöte, identitet. Alfakir, , , (2010). I: P. Lahdenperä & H. (red.). Möten I mångfaldens skola: interkulturella arbetsformer och nya pedagogiska utmaningar. , (2004). Spaces of Diasporas: Kurdish identities, experiences of otherness and politics of belonging. , , (2000). Våld mot invandrarkvinnor: kvinnors berättelser och strategier. : Network for Research in Criminology and Deviant Behaviour at . Bouakaz, Laid (2007). Parental Involvement in School. What and what promotes parental involvement in an urban school. studies in educational sciences, No. , (1999). Den manliga dominansen. , (2001) (red). magi i vita medier: svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. Carbin, (2010). Mellan tystnad och tal: flickor och hedersvåld i svensk offentlig politik. , Serie: studies in politics. Combating patriarchal violence against women: focusing on violence in the namne of honour: report from the international conference, , 7-8 december 2004 (2005). The Swedish ministry of and The Swedish ministry for foreign affairs. , Government Offices. Darvishpour, (2010). Mannens maktförlust vid migrationen – en del i hedersförtryck och konflikter inom invandrade Familjer. I: M. (red.). Perspektiv på manlighet och heder. Darvishpour, (2008). Köns- och generationskonflikter inom Invandrade familjer: utifrån ett intersektionellt perspektiv. I: M. Darvishpour & C. (red.). Migration och etnicitet: perspektiv på ett mångkulturellt . Darvishpour, , (red.). (2008). Migration och etnicitet: perspektiv på ett mångkulturellt . Darvishpour, (2006). Invandrarflickor som fyrdubbelt förtryckta? : en intersektionell analys av generationskonflikter bland invandrarfamiljer i . I: Hedetoft, U. & , B. & Sturfelt L. (red.). : Invandrare och integration i och . Utgiven i samarbete med vid . : Makadam förlag. Darvishpour, (2004a). Invandrarkvinnor som bryter mönstret: hur maktförskjutningen inom iranska familjer i påverkar relationen. Darvishpour, (2004b). Makt eller uppfostran. I: Invandrare och minoriteter 2004:2. De los , , (red.) (2005). Olikhetens paradigm: intersektionella perspektiv på o(jäm)likhetsskapande. De los , (2003). Patriarkala enklaver eller ingenmansland? : våld, hot och kontroll mot unga kvinnor i . Debattartikel: Slut med befrielse från skolans sexualundervisning. , ; Sabuni, . , (2002). Förbjuden handling: om kvinnors organisering och feministisk teori. : Liber ekonomi. , (2003). Heder på liv och död: våldsamma berättelser om rykten, oskuld och heder. , Samhällsvetenskapliga fakulteten, . : Acta Universitatis Upsaliensis. Frønes, (2001). Skam, skyld og ære i det moderne. I: T.Wyller (red.). Skam: perspektiv på skam, ære og skamløshet i det moderne. Bergen: Fagbokforlaget Vigmostad og . (1985). The Social Constructionist Movement in Modern Psychology. In American Psychologist, 40 (3), 266–275. Ghadimi, (2007). Om kravet på oskuld: en studie av flickors respektive pojkars föreställningar. I: Socialvetenskapligt tidskrift nr 2007:1, s 20–46. Ghorashi, Halleh (2003) Ways to survive, battles to win: Iranian women exiles in the and the . : Nova Science Publishers, inc. , (2010). Likhetens rum – olikhetens praktik: om produktion av integration i fyra svenska kommuner. Fakulteten för samhälls- och livsvetenskaper, Kulturgeografi. , (2007). I skolans vilja att åtgärda hedersrelaterat våld: etnicitet, kön och våld. , , Rapport 2007:1. , (2010). Multicultural Awareness in Evaluation: Dilemmas and Challenges. In Evolution, 16 (2), 177–191. , (2008). Regeringens insatser mot hedersrelaterat våld 2003-2007: slutrapport från den nationella utvärderingen. Serie: Evaluation reports. , (2010). Den förödande skammen. I: M. (red.). Perspektiv på manlighet och heder. Hedersmord: av hederskulturer (2005). ), : Historiska media (Lagerbringsbiblioteket). Hedersord till rektor. (2007). Om din skolas ansvar och möjligheter i frågor om heder, familj, kön och makt. : Myndigheten för Skolutveckling. /content/1/c6/01/25/55/151647_bokbox_webb. Hedersrelaterat våld och förtryck – en kunskaps- och forskningsöversikt (2010). , nationellt centrum för kvinnofrid, NCK- rapport 2010:1. Hedervärt: att arbeta med ungdomar om heder (2006) : . /content/1/c6/01/25/55/hedervart_final.pdf , , (2000). Värdegrund och samhällsutveckling. : HLS Förlag. Honour related violence within a global perspective: mitigation and prevention in Europe (2004). Interkulturella perspektiv: pedagogik I mångkulturella lärandemiljöer (2006). H. . (red.). , (red.). (2005). Hedersmord: av hederskulturer. : Historiska Media. Kamali, (1999). Varken familjen eller samhället: en studie av invandrarungdomars attityder till det svenska samhället. Koctürk-Runefors, Tahire (1991). En fråga om heder: turkiska kvinnor hemma och utomlands. Lahdenperä, (1997). Invandrarbakgrund eller skolsvårigheter? : en textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invandrarbakgrund. : HLS Förlag. Lahdenperä, (2004). Interkulturell pedagogik – vad, hur och varför? I: P. Lahdenperä (red). Interkulturell pedagogik i teori och praktik. (s.11-33). Lahdenperä, (2008). Interkulturellt ledarskap – förändring i mångfald. , (2008). Lärarnas iakttagelser rörande förekomst av hedersrelaterat förtryck i skolorna. : Forum för levande historia. , , (2003). Ungdomen om invandringen. : Univ., . Rapport för studier av etniska relationer, social kognition och tvärkulturell psykologi, och , . , (1996). Ektenskapet som arena for endring: forhandlinger og strategier i nokre iranske flyktingfamilian i . : SINTEF Ifim. , (2005a). Dagens hedersmord kontra nordiska kvinnors historia. I: K. (red.). Hedersmord: av hederskulturer (2005). : Historiska media (Lagerbringsbiblioteket). , (2005b). Mäns våld mot kvinnor i 1800- talets : hustrumisshandel som manlig ritual. I: E. . (red.). Kvinnor och våld: en mångtydig kulturhistoria. : Nordic Academic Press. , (2008). Heder och ära i tidigmodern tid. I: M. C. (red.). Förmoderna livshållningar: dygder, värden och kunskapsvägar från antiken till upplysningen. : Nordic Academic Press. , Hans (2009). Skolan som mångkulturell arbetsplats: att tillämpa interkulturell pedagogik. , Hans (2010). Mot framtidens mångkulturella skola. I: P. Lahdenperä & H. (red.). Möten I mångfaldens skola: interkulturella arbetsformer och nya pedagogiska utmaningar. Lpf 94: Läroplaner för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna: Lpo 94: Lpf 94 . Melhuus, (2001). Hvilken skam uten ære? I: T.Wyller (red. Skam: perspektiv på skam, ære og skamløshet i det moderne. Bergen: Fagbokforlaget Vigmostad og . Mojab, (red.) (2004). Violence in the name of honour: theoretical and political challenges. Möten i mångfaldens skola: interkulturella arbetsformer och nya pedagogiska utmaningar (2010). P. Lahdenperä & H. (red.). ordbok (2004): utarbetad vid . , (red.) (2008). Vi lämnar till skolan det käraste vi har: om samarbete med föräldrar, en relation som utmanar. : Myndigheten för skolutveckling. När man krockar: ett handläggningsstöd för om hedersrelaterat våld och generationskonflikter kring traditioner, seder och bruk (2008). : i län. Om våld i hederns namn: om våld i hederns namn och om skyldigheten att se och hjälpa utsatta (2008). Oskuld och heder: en undersökning av flickor och pojkar som lever under hedersrelaterad kontroll i – omfattning och karaktär (2009). , , , och . Pearce, Barnett (1994). Pitt-Rivers, (1965). Honour and Social Status in J. G. Peristiany (ed.). Honour and Shame: The Value of . : Weidenfeld & Nicolson. Regeringsbeslut U2006/9049/S. Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan. Regeringens proposition 1994/95:164. Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet. : Regeringen, 1995. Regeringens proposition 2009/10:165: Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. : tryckeriexpedition, 2 vol. Regeringens skrivelse Skr 2008/09:24. (2008). Egenmakt mot utanförskap: regeringens strategi för integration. : Integrations- och jämställdhetsdepartementet. (2003). Shame in and Society. Symbolic Interaction, Vol. 26; 239–262. Schlytter, (2002). Reaktioner på invandrarflickors gränsöverskridande handlande - särskilt om arrangerade äktenskap. : , , . Sen, Purna (2005). Crimes of honour, value and meaning In: Welchmann, , (Eds.). Crimes, paradigms and violence against women. , (2006). Här går gränsen: om integritet och kulturella mönster i och . 2. uppl. (2009a). Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elever och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. (2009b). Barn- och elevskyddslagen i praktiken: Förskolors, skolors och vuxenutbildningars tillämpning av lagen. (2008). : Allt fler skolor kritiseras för att de inte stoppar kränkningar. (2000). En fördjupad studie om värdegrunden, Dnr.