sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — Genom att utöka tiden för högskolestudenter att få stanna i för att söka arbete efter avslutad studietid ökar förutsättningarna för att studenten stannar och arbetar i . Kommittén instämmer med vad som uttalats i tidigare förarbeten om att de utländska studenterna positivt bidrar till både högskolemiljön och det svenska samhället i stort. Dessa studenter utgör ett väl kvalificerat arbetskraftsutbud som i en allt mer kunskapsintensiv och globaliserad värld bör ta till vara.212 Den erfarenhet som studierna tillsammans med ett efterföljande arbete innebär, är även något som är positivt för hemlandet när individen återvänder. Den koppling som personen fått till är vidare något som kan främja den framtida cirkulära migrationen för indi- viden, men också för personer i individens omgivning. Detta gäller även om de positiva effekterna för utvecklingen i hemlandet inte blir lika stora om studenten efter studierna inte får ett arbete som motsvarar studiekompetensen. Kommitténs bedömning är dock att chansen för att studenten får ett kvalificerat arbete inom sitt kom- petensområde ökar när de får möjlighet att stanna kvar och söka arbete. Antalet studenter som stannar kvar på ett okvalificerat 2105 kap. 18 § andra stycket 8 UtlL. 211Tillstånd behövs endast för studenter från länder utanför EU/EES och . 2007/08:147 s. 39 f. Underlätta för cirkulär migration arbete som t.ex. fungerat som extraarbete kan därmed minska. Mot bakgrund av de möjliga positiva effekterna för den enskilda individen, för samhället i stort och för utveckling i hemlandet anser vi att det finns starka skäl för att nu göra en förändring kring tiden för uppehållstillstånd för studier för gäststudenter. En sådan ändring kan också öka attraktionskraften för studenter att välja som studieland. Detta är av särskild betydelse när antalet studenter minskat efter införandet av studieavgifter. Inom EU är det flera länder som tillåter att studenter stannar efter avslu- tad utbildning för att söka arbete. I får en student som tagit examen stanna upp för att söka arbete. Även har liknande bestämmelser. I och får en student som klarat av sina studier stanna upp till efter avslutade studier.213 Förändringen bör innebära en möjlighet för gäststudenter att få uppehållstillstånd i omedelbar anslutning till den tid som är beviljad för uppehållstillståndet för studier. Detta skapar en reell möjlighet för studenten att avsluta sina studier och därefter skaffa ett arbetserbjudande. Det underlättar också för studenter som har en affärsidé eller ett patent som de vill utveckla vidare i ett eget företag. För dessa ökar möjligheten att vidareutveckla affärsidén och inkomma med en ansökan om uppe- hållstillstånd som näringsidkare. En förlängd tid för uppehålls- tillstånd är dock inte motiverad om studietiden är alltför kort, och det bör därför krävas en studietid om minst två terminer. En bestämmelse om detta bör införas i utlänningsförordningen. En förutsättning för att ansökan om den förlängda tiden ska kunna göras inifrån landet är att studenten slutfört studier som motsvarar 30 högskolepoäng enligt 5 kap. 18 andra stycket UtlL. En ytter- ligare förutsättning är att ansökan sker innan tillståndstiden för studierna löpt ut. Kraven om försörjning, sjukförsäkring samt att den sökande inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säker- het eller folkhälsa ska vara uppfyllda även för den extra tiden . 213 (2011), Ad-Hoc Query on Employment for Third Country Students. Underlätta för cirkulär migration 4.6.4Stipendier till internationella studenter har haft en relativt stor inströmning av internation- ella studenter, men initiala siffror från den pågående antagningen tyder på att antalet kommer att minska kraftigt, åtminstone initialt, till följd av att studier i avgiftsbeläggs för studenter från tredje land.214 är internationella studenter en mycket värdefull grupp, både som potentiella arbetskraftsinvandrare till , men också som potentiella cirkulärmigranter och för att föra tillbaka kunskap och erfarenheter viktiga för utvecklingen i ursprungsländerna. När det gäller bidrag till utvecklingen är inte minst studenter från tredje land av stor betydelse. Något om nuvarande möjligheter för internationella studenter att få stipendier för studier i I samband med beslutet om att införa avgifter för studenter från tredje land beslutades också att två stipendieprogram skulle inrät- tas. Syftet med dessa skulle dels vara att bibehålla en fortsatt hög nivå på antalet inresande tredjelandsstudenter, dels att göra det möjligt för studenter från utvecklingsländer att studera i Sverige.215 Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att utforma och administrera ett stipendieprogram som riktar sig till studenter från de tolv länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete. Programmet finansieras med från biståndsbudgeten och införs . Ett stipendium från detta stipendieprogram omfattar både studie- avgiften och levnadsomkostnader i . räknar med att mellan 80 och 100 stipendier från detta stipendieprogram kommer att delas ut under –2012. Antalet stipendiater kommer sannolikt att variera eftersom kostna- derna för olika utbildningar varierar stort. Vidare har regeringen beslutat om ett stipendieprogram om som riktar sig till alla studenter från tredje land. Programmet administreras av Internationella programkontoret och finansieras via utbildningsbudgeten. I den del en stipendiat kommer från ett DAC-land avräknas kostnaden mot bistånds- anslaget. Dessa stipendier får endast finansiera studieavgiften. 214Se kapitel 3. 2009/10:65. Underlätta för cirkulär migration Internationella programkontoret tilldelar högskolorna pengar och fördelningen mellan dessa bygger på beräkningar kring antalet utländska studenter vid varje lärosäte. Det är sedan lärosätena själva som avgör vilka studenter som ska tilldelas stipendium samt hur stor del av studieavgiften som ska finansieras med stipendiemedel och hur stor del som ska finansieras av studenten själv. Förutom de två stipendieprogrammen arbetar universiteten aktivt med egna stipendieprogram som kan erbjudas internationella studenter. Överväganden och förslag gällande stipendier till internationella studenter Förslag: Stipendieverksamheten utökas så att fler internationella studenter från tredje land kan beviljas stipendier för att studera i . Det stipendieprogram som riktar sig till alla studenter från tredje land utökas med . Det stipendie- program som administreras av och som riktar sig till studenter från länder med vilka bedriver långsikt- igt utvecklingssamarbete utökas med . Detta stipendieprogram är särskilt viktigt för att främja cirkulär migration och utveckling. Bakgrunden till reformen om avgifter för studenter från tredje land var bland annat att antalet internationella studenter i ökat kraftigt och att kostnaderna för utländska studenter ökat till följd därav. Regeringen bedömde i propositionen Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter216 att ett införande av studieavgifter för utländska studenter skulle vara kvalitetsdrivande och långsiktigt ge möjlighet att öka antalet utländska studenter i utan kostnader för skattebetalarna. Detta skulle frigöra resurser som kunde nyttjas till att ytterligare öka kvaliteten i hög- skoleutbildningen. Stipendieprogram som till fullo ersätter stud- enter som önskar studera i är alltså inte i linje med reger- ingens ambition att omfördela resurserna. I ljuset av den minskning av antalet sökande från tredje land till utbildningar med start finns det dock anledning att 2009/10:65. Underlätta för cirkulär migration ytterligare öka antalet stipendier. Minskningen av antalet sökande gäller inte minst personer från utvecklingsländer, och de länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete. Ökade möjligheter till stipendier för dessa studenter kan vara ett led i att öka antalet studenter från utvecklingsländer i och därmed bidra till förbättrade förutsättningar för kunskapsöverföring och utveckling i ursprungsländerna.217 4.6.5Samarbeten mellan universitet i och i tredje land har en relativt stor inströmning av internationella studenter och kommittén menar att detta är en viktig grupp för att främja cirkulär migration och utveckling. Ett sätt att underlätta för inter- nationella studenter att röra sig mellan länderna är att skapa kanaler mellan universitet i och i andra länder. Något om nuvarande samarbeten mellan universitet i och i tredje land Kommittén har i sitt delbetänkande kortfattat beskrivit det mycket omfattande samarbetet mellan svenska universitet och universitet i utlandet. Kommittén konstaterade då att drygt varannan inter- nationell student kommer som en del i ett utbyte mellan ett svenskt universitet och ett universitet i utlandet. Den största delen, av dessa är studenter från , men exempelvis finns också ett 100-tal avtal mellan svenska och kinesiska universitet och universitetsinstitutioner. Det är inte känt hur många sådana här avtal mellan svenska och utländska universitet som redan finns. Många avtal är ingångna av olika institutioner och i vissa fall vet inte universiteten centralt hur många avtal som finns. Någon sam- lad bild finns inte. 217 Se kapitel 3 samt tabellbilaga för faktauppgifter. Underlätta för cirkulär migration Överväganden och förslag gällande samarbeten mellan universitet i och i tredje land Bedömning: Utökat samarbete mellan svenska och utländska universitet är av stor vikt för att underlätta utbytet av studenter, forskare och lärare. Dessa utbyten är en viktig grund för fram- tida cirkulär migration och dess positiva påverkan på utveckling i och i ursprungsländerna. Det är även av stor vikt att information förs ut till svenska universitet och högskolor om att aspekten cirkulär migration och utveckling bör lyftas fram i avtalen. Universiteten och högskolorna har redan ett starkt egenintresse av att sluta avtal med universitet i andra länder eftersom det underlättar för dem att rekrytera studenter. Detta gäller i ännu högre grad sedan beslutet om införande av studieavgifter, eftersom studenter som kommer inom ett utbytesprogram kommer att undantas från kravet att betala studieavgift. I dessa fall är studenten inskriven vid ett universitet i sitt hemland och betalar eventuell avgift till sitt hemuniversitet. Detta är också anledningen till att svenska studenter kan studera utan kostnad i länder med studie- avgifter om deras svenska hemuniversitet har avtal med universi- tetet i fråga. Ökat samarbete kan bidra till att öka möjligheterna för utländska studenter att studera i och avtalen mellan svenska och utländska universitet kan bidra till ökad reciprocitet eftersom avtalen teoretiskt ska innebära att lika många svenska studenter studerar i utlandet som antalet utländska studenter som kommer hit. Kommittén tycker ändå att det är av stor vikt att understryka betydelsen av dessa avtal för cirkulär migration och utveckling, då dessa avtal också gör det möjligt att i större utsträckning än annars följa studenter även efter det att de lämnat . 4.6.6Handläggningen av tillstånd för internationella studenter Bedömning: Det finns något problem med långa handläggningstider för uppehållstillstånd för studenter. Underlätta för cirkulär migration Kommittén har av studentorganisationer uppmärksammats på att det i vissa fall är problem att det tar långt tid att få uppe- hållstillstånd för studier i . Detta skulle medföra att terminen hinner börja innan tillståndet är klart och den inter- nationella studenten kan anlända till . Detta leder i sin tur till att studenter får svårigheter att från början komma in i studierna och i diverse sociala sammanhang. ska fatta beslut i ansökningar om uppehålls- tillstånd för studier från det att ansökan kommit in till en svensk utlandsmyndighet. För att få uppehållstillstånd för studier krävs att man är antagen till en utbildning på heltid samt att man har försörjning under hela den tid som man avser studera i och sjukförsäkring . Antag- ningen till internationella program och kurser sker i en speciell ansökningsomgång. För höstterminen, som är den största antag- ningsomgången, är sista anmälningsdag . Ett för- sta antagningsbesked skickas sedan ut . Antagnings- besked för andra antagningen skickas ut . Av statistik framgår att en stor majoritet av ansökningarna handläggs . då antalet inkomna ansökningar är som störst var den genomsnittliga totala handläggningstiden och av ansök- ningarna hade behandlats . För sommar- månaderna var handläggningstiderna betydligt kortare och fick besked . I samband med införandet av avgifter införs också en ansökningsavgift om för studenter från tredje land.218 har tidigare efterfrågat möjligheten att ta ut en ansökningsavgift för att förhindra en stor mängd okvalifi- cerade sökanden. Införandet av studieavgifter samt införandet av en ansökningsavgift har inneburit att antalet ansökningar, åtmin- stone initialt, minskat kraftigt, vilket ger förutsättningar för att handläggningstiden ska kunna minska ytterligare. 218 Förordning (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid svenska universitet och högskolor. Underlätta för cirkulär migration 4.6.7Omhändertagande av internationella studenter Bedömning: Omhändertagandet av internationella studenter under deras studietid i är av stor vikt för cirkulär migra- tion. Studenters integration och delaktighet i aktiviteter vid uni- versitet påverkar sannolikt deras relation till och deras inställning till framtida migration. Mottagandet av internationella studenter påverkar dels attraktionskraft för nya studenter, dels studenternas benägenhet att återkomma till i ett senare skede. De allra flesta studenter som kommer till för att studera en kurs eller en hel utbildning återvänder med en positiv bild av Sve- rige och sin tid här. finns det studenter som av olika skäl faller mellan stolarna eller upplever att de blir diskriminerade. Den samlade upplevelsen av beror naturligtvis på en rad olika faktorer, men det finns en del praktiska frågor som kan påverka studenters möjligheter att få ut det mesta av sin tid i . Studentorganisationer har uppmärksammat kommittén på att universiteten ofta inte haft tillräckligt med resurser för mot- tagandet och introduktionen av internationella studenter. Detta gäller främst så kallade free-moverstudenter som på egen hand tagit sig till och till ett speciellt universitet, men som sedan inte bjuds in till aktiviteter som anordnas för studenter inom utbytes- program. Det finns dock goda chanser att detta kommer att för- bättras i samband med att avgifter för studenter från tredje land införs eftersom att studenterna får anledning att ställa större krav som universitetens behov av att marknadsföra sig och behålla sitt goda renommé ökar. Ett relaterat problem är att många internationella studenter inte uppfattar att de får en rättvis chans på arbetsmarknaden. Dels möts de av diskriminering när arbetsgivarna inte visar något större intresse för att anställa utländska studenter trots goda studieresul- tat. Dels hinner de inte på allvar söka arbete i efter sin examen eftersom uppehållstillståndet inte sträcker sig längre än efter avslutade studier. Problem med diskriminering berörs i avsnitt 7. Frågan om tillståndstider behandlas i avsnitt 4.6.3. Studenter som haft en lyckad studietid i är sannolikt lättare att rekrytera tillbaka till för kortare eller längre peroder. Vidare blir studenter som har en positiv bild av Underlätta för cirkulär migration goda ambassadörer i sina ursprungsländer och viktiga brofästen vid framtida samarbeten mellan länderna. 4.7Bilaterala avtal om feriearbete Bedömning: Det är positivt för och utvecklingen här att har ingått s.k. ferieavtal med fyra länder. Kommittén anser att regeringen bör verka för att ingå fler ferieavtal för att vidga den här möjligheten till kontakter mellan länder. Dessa kontakter, en form av cirkulär migration, har en potential att bidra till utveckling såväl genom de kontaktytor som skapas mellan länderna som genom den utökade kompetens som en arbetserfarenhet från ett annat land tillför individen. har slutit avtal med , , och om feriearbete. Avtalen innebär att ungdomar och unga vuxna från dessa länder kan arbeta tillfälligt i och att ung- domar och unga vuxna från på motsvarande sätt tillfälligt kan arbeta i dessa länder. Syftet med avtalen är att man ska kunna arbeta t.ex. i samband med en längre resa och att en period av arbete ska öka på reskassan, men också för att öka för- ståelsen för det andra samhället. Dessa utbyten är en form av cir- kulär migration, även om det inte handlar om reguljär migration i vilken man folkbokför sig i landet, utan av mer tidsbegränsad och tillfällig karaktär. På kan dessa tidsbegränsade arbeten leda till djupare kontakt med det samhälle man arbetat i och kanske leda till en framtida migration. Eftersom dessa perioder av arbete i ett annat land är mer än bara ett turistbesök kan det också leda till livslånga kontakter med landet, vilket kan vara av nytta för såväl hemlandet som landet man arbetat i. I avtalen med , och fastställs några villkor för att en person ska kunna få tillstånd att arbeta i respektive land. Personen ska ha ett giltigt pass, han eller hon ska vara , huvudsyftet med vistelsen i landet ska vara ferier, personen ska ha en returbiljett eller tillräckligt med pengar för att kunna köpa en, personen ska ha pengar för att kunna försörja sig (15 ) och ha en giltig sjukförsäkring samt inte ha några medföljande barn. Underlätta för cirkulär migration Avtalet med preciserar att uppehålls- och arbetstill- ståndet kan vara upp till , att man ska vara medborgare i respektive , att personen har ett giltigt pass, att han eller hon är samt att man kan visa att man kan försörja sig till dess att man kan få ett arbete. Kommittén menar att ferieavtalen skapar förutsättningar för utökade kontakter mellan länderna. Redan i den här formen är det en form av cirkulär migration, men kan leda till fler och i tiden mer omfattande migrationsrörelser. Dessa ferieavtal och den potential de har för fler och utvidgade migrations-, kultur-, handels- och mellanfolkliga kontakter är positiva för utvecklingen i . 5Portabilitet av sociala trygghetsförmåner I kommitténs uppdrag ingår enligt direktiven att kartlägga vilka av de sociala trygghetsförmånerna som det är möjligt att ta med sig från till länder utanför EU/EES och Schweiz.1 Utifrån denna kartläggning har kommittén att analysera hur de nationella regelverkens utformning påverkar möjligheten till återvandring. Vidare har kommittén att undersöka hur de nationella välfärds- systemen, såväl i och som i ursprungsländerna, antingen främjar eller skapar hinder för migranters möjligheter att röra sig mellan och sina ursprungsländer.2 I kommitténs delbetänkande3 beskrivs närmare om betydelsen av social trygghet för cirkulärmigranter samt att behovet härav varierar beroende av var i livet migranten befinner sig. I del- betänkandet finns en kortare redogörelse beträffande frågor kring hälso- och sjukvård.4 Frågor om detta berörs inte ytterligare i slutbetänkandet. Kommittén har bedömt att det inte ligger i uppdraget att föreslå förändringar i de generella trygghetssystemen. Förslag om detta kommer att läggas fram av den parlamentariska socialförsäkrings- kommittén (S 2010:04) som har fått i uppdrag att se över de all- männa försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. I den utred- ningens direktiv5 anges bl.a. att sjuk- och arbetslöshets- försäkringarna behöver anpassas för att möta de nya förutsätt- ningar som en ökad internationalisering innebär samt att nya regler så långt som möjligt ska utformas så att de främjar den fria 1Se kartläggning i avsnitt 5.3. 2Se avsnitt 5.4. 3SOU 2010:40 avsnitt 6.2. 4SOU 2010:40 avsnitt 6.4. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner rörligheten för personer. I uppdraget ingår att belysa omfattningen och villkoren för försäkringstillhörigheten för personer som i olika situationer under livet rör sig mellan olika länder och mellan olika försäkringssystem. En särskild analys ska göras av hur försäkrings- systemen fungerar för personer som bor i ett nordiskt land och arbetar eller studerar i ett annat.6 Däremot har vi i vårt arbete upp- märksammat möjliga förändringar i trygghetssystemen som skulle gynna den cirkulära migrationen. Vi har valt att beskriva dessa möjligheter samt närmare ange hur en förändring skulle kunna se ut. 5.2Huvuddragen i gällande rätt avseende socialförsäkringsförmåner 5.2.1Reglering på olika nivåer Med socialförsäkring menas i de flesta länder rätten till social trygghet i form av sjukpenning, pension, arbetslöshetsersättning, sjukvård, barnbidrag m.m. I ingår inte arbetslöshetsersätt- ning i socialförsäkringen, vilket är fallet i vissa andra länder. Rätten att tillhöra svensk socialförsäkring regleras i huvudsak i socialförsäkringsbalken (SFB), som trädde i kraft . Rätten kan baseras på bosättning i (bosättnings- baserade förmåner) eller arbete i (arbetsbaserade förmåner) eller på andra omständigheter än bosättning eller arbete i (övriga förmåner).7 Det är som beslutar om en person är försäkrad i och därmed kan ha rätt till förmåner. När det gäller pension (förutom invaliditetspension) är det Pensions- myndigheten som fattar beslut. Viss lagstiftning ligger utanför balken. För kommitténs del är lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring () av intresse. Arbetslöshetskassorna och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) handlägger frågor kring arbetslöshetsersättning. 6Den ska kommittén redovisa analysen av hur försäkringssystemen fung- erar för personer som bor och arbetar eller studerar i olika nordiska länder och vilka möjligheter som finns och vilka konsekvenser det skulle medföra att göra anpassningar i förhållande till dessa länders system. Vidare ska redovisas vilka erfarenheter som finns från andra gränsområden i EU i liknande frågor. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . 74 kap. 2 § SFB. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Tillämpligheten av de svenska reglerna på området påverkas av internationella regelverk och överenskommelser.8 Det handlar om den samordning av socialförsäkringssystemen som finns inom EU samt de avtal som träffats mellan EU och tredje land, såväl som mellan och olika länder både inom och utom EU. I detta avsnitt redogörs för huvuddragen i regleringen kring socialförsäkringar avseende försäkringstillhörighet samt inter- nationella förhållanden. Regleringen avseende svensk arbets- löshetsförsäkring tas upp i avsnitt 5.7. Bosättningsbegreppet i balken går ut på att, om inget annat särskilt anges, en person ska anses vara bosatt i , om han eller hon har sin egentliga hemvist här i landet.10 Den som kommer till och kan antas komma att vistas här ska anses vara bosatt här, om inte synnerliga skäl talar mot det. En i bosatt person som lämnar landet ska fortfarande anses vara bosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längst ett år.11 För statsanställda, diplomater m.fl., biståndsarbetare m.fl. och utlandsstuderande m.fl. samt familjemedlemmar till dessa gäller särskilda bestämmelser om bosättning i . Dessa kan med hänsyn härtill anses bosatta i även under en längre vistelse- tid än i utlandet. Det finns inget krav på att vara folkbokförd i för att anses vara bosatt i . Till den som bosätter i , men inte är folkbokförd här, får dock bosättningsbaserade förmåner inte lämnas tillbaka än före den månad när anmälan om bosättningen gjordes till eller när på annat sätt fick kännedom om bosättningen.12 För den som enligt UtlL behöver ha uppehållstillstånd i får bosättningsbaserade förmåner utges tidigast från och med den dag då ett sådant tillstånd börjar gälla, men inte till- baka än före det att tillståndet beviljades. 82 kap. 5 § och 4 kap. 5 § SFB samt 3 § . 9Bosättningsbaserade förmåner regleras i 5 kap. SFB. 105 kap. 2 § SFB. 115 kap. 3 § SFB. 125 kap. 11 § SFB. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner