sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — 35Skolbeslut för specialskola efter tillsyn av regionskolan Birgittaskolan inom Special- pedagogiska skolmyndigheten, dnr 40-2010:406. Det finns fler skolbeslut från Skolinspek- tionens tillsyn med likartat innehåll för de övriga specialskolorna, se avsnitt 2.1.6. bedömning och betygssättning utgår från de nationella målen och från betygskriterierna. I intervjuerna med elever framkommer exempel på att elever som blir klara med sina uppgifter passivt måste vänta på att hela gruppen blir klar. Lärare bekräftar i intervjun att de elever som nått längst inte alltid ges nya utmaningar som skulle ge dem möjlighet att utvecklas vidare. Rektorn kan ge exempel på att två elever nått alla mål redan i slutet av skolår nio och då kunnat gå vidare till gymnasiet.36 Vid ett seminarium har det från Skolinspektionen framförts37 att om kunskapskraven i realiteten höjs och om tydliga förväntningar finns på elevernas förmåga skulle många elever klara av att nå målen . Synpunkter på den tioåriga skolplikten har även tidigare förts fram i en studie om döva elevers måluppfyllelse.38 Studien pekar bland annat på skillnaden mellan de regionala specialskolorna som omfattar och de kommunala skolorna för döva och elever med hörselskada som omfattar . Enligt studien förefaller det vara oklart hur ett extra år gagnar samtliga elever i specialskolan, särskilt med hänsyn till den stora spridning som finns i klasser. I studien reflekterades också över lärarnas förväntningar på eleverna. Utöver detta kan man i sammanhanget ställa några, i mitt tycke, mer bekymmersamma frågor. Det finns, som antytts tidigare, kanske en accepterad och icke-problematiserande attityd, där tempot i döv klasserna kanske är långsammare än t.ex. i hörsel klasserna. Det finns också tecken på att lärarna sänker ribban och skjuter problemet framför sig.39 Det upplevs från vissa håll som diskriminerande att specialskolan är och inte likt och grundsärskolan är . De berörda intresseorganisationerna uttalar samstämmigt att alla skolformer bör ha lika skolplikt med möjlighet till förlängning vid behov. 36 Skolbeslut för specialskola efter tillsyn av regionskolan Birgittaskolan inom Special- pedagogiska skolmyndigheten, dnr 40-2010:406. 37Seminarium om skolplikten i specialskolan . 38Skolverket (2002), Vardagskommunikation, lärande och måluppfyllelse i tvåspråkiga regio- nala specialskolor. Sangeeta Bagga-Gupta, professor i pedagogik, har genomfört studien. 39Skolverket (2002), Vardagskommunikation, lärande och måluppfyllelse i tvåspråkiga regio- nala specialskolor, s. 39 f. Flera remissinstanser40 avstyrkte regeringens förslag om fortsatt tioårig skolplikt i specialskolan. Bland andra påpekar att skolplikten bör upphöra vid samma ålder för alla elever för att undvika diskriminering enligt artikel 2 i barnkonventionen.41 Handikappförbunden anser att alla elever ska ha samma skolplikt och samma möjlighet till förlängning i särskilda fall. Att elever behöver extra skolgång för att uppnå målen och kan behöva extra tid för att tillgodogöra sig utbildningen kan inte motivera en längre skolplikt i specialskolan. En mer flexibel specialskola Specialskolan blir mer flexibel om grunden är en nioårig skolplikt, där timplanen fördelas , tillsammans med en rätt till förlängning vid behov med garanterade undervisningstimmar.42 De elever som vill och kan ges då en ökad möjlighet att uppnå målen och de elever som har särskilda behov får rätt att gå . Den förlängda tiden efter det att skolplikten har upphört är en rättighet för elever i samtliga skolformer. Det bör tydliggöras att det är en positiv möjlighet / rättighet för eleven för att det inte ska upplevas som att eleven sitter kvar.43 Vissa praktiska hinder för full samverkan Utredningen konstaterar att det finns stora skillnader som är relaterade till skolplikten och som kan utgöra vissa hinder för full samverkan mellan skolformerna. Den samverkan som utredningen avser är deltidselever och elever i s.k. gemensamma skolorganisa- tioner som utbildas i två skolformer. Hindren kan vara skillnader mellan skolformerna vad gäller bl.a. betygssättning, kunskapskrav och när nationella ämnesprov ska användas. En deltidselev ska, enligt utredningens förslag, följa bestäm- melserna i sin ursprungliga skolform och därmed är inte möjlig- heten till samverkan speciellt beroende av skillnader i skolplikten. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 395 och s. 703 f. 41I artikel 2 slås fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde och att ingen får diskrimineras. 42Se utredningens förslag om garanterade undervisningstimmar i avsnitt 5.3.2. 43Framkom bland annat under seminarium om skolplikten i specialskolan . Rätten till förlängd skolgång regleras i 7 kap. 15 § skollagen (2010:800). Däremot kan det uppkomma problem när eleven som deltidselev övergår till att undervisas till en mycket stor del i den andra skolformen eller väljer att byta skolform. Då får skillnaderna som nämnts ovan större betydelse. Det kan bli svårt vid betygssättningen när eleven läser parallella kursplaner, som t.ex. vilken årskurs eleven anses följa.44 För en elev i specialskolan som ska vara deltidselev i grund- skolan eller grundsärskolan kan svårigheter uppkomma när det gäller placering i årskurs i hemskolan. Det kan därmed konstateras att olika skolplikt inte utgör ett absolut hinder för full samverkan även om vissa praktiska problem uppstår. Det är möjligt att ha en fungerande deltidsverksamhet med bestämmelser som överbryggar de eventuella hinder som finns. Specialskolans kursplaner i och grundsärskolan Utredningen har redovisat förslag om att ämnet teckenspråk och även andra ämnen enligt specialskolans kursplaner ska kunna erbjudas i och grundsärskolan.45 Möjligheten att även dessa skolformer ska kunna följa specialskolans kursplaner har länge efterlysts av specialskolan46 och av skolor som anordnar kommunala teckenspråks- och hörselklasser. Utredningen ställer sig frågande till om det är logiskt att specialskolan ska vara fortsatt tioårig med anledning av omfattningen i specialskolans timplan och kursplaner, som samma kursplaner ska kunna användas i en nioårig grundskola respektive grundsärskola. Detta särskilt med hänsyn till att målgruppen i hörselklasser och i specialskolan numera i stor utsträckning är densamma. 44Även om en elev, som deltidselev, kan placeras in i en lämplig grupp så ska betyg ändå sättas i en viss årskurs. 45Se kapitel 8 och 9. 46Se bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008), Måluppfyllelse för döva och hörsel- skadade i skolan, s. 50. 5.2.3Specialskolan ska ha nio årskurser Enligt utredningen väger de skäl, som redovisats ovan, som talar för en nioårig specialskola tyngre än de skäl som anförs för en tioårig skolplikt. Sammantaget talar dessa skäl för att specialskolan ska ha nio årskurser med en total undervisningstid om minst . Teckenspråk i en nioårig specialskola utan att det är diskriminerande Som det har beskrivits inledningsvis har motiven till att special- skolan ska vara tioårig varierat . Det främsta skälet som förs fram är att eleverna läser ett extra ämne – teckenspråk – och att eleverna ska utveckla tvåspråkighet. Diskussionen rör till största delen praktiska frågor som att ämnet inte ryms inom en nioårig specialskola. Det talas om diskriminering och likvärdighet. att det skulle vara diskriminerande för eleverna att läsa under tid utöver den garanterade undervisningstiden,47 att det inte skulle vara likvärdigt om eleverna var tvungna att använda tiden för elevens val för ämnet. När det gäller elevens val instämmer utredningen i de argument som förs. Utredningen ser även att det skulle få negativa peda- gogiska konsekvenser för eleven om skolans val skulle användas till ämnet teckenspråk. Däremot ser inte utredningen något hinder mot att lägga till extra undervisningstid för ämnet.48 Utredningen anser att det är mer diskriminerade att ha en tioårig skolplikt för samtliga elever i specialskolan än att de elever som har rätt till undervisning i ämnet teckenspråk får fler undervisningstimmar per läsår. Det är, enligt utredningen, ett större problem att samtliga elever i specialskolan ska ha en längre skolplikt än att vissa elever går i skolan längre per dag. Även våra grannländer har detta synsätt.49 I läser alla elever enligt samma läroplan i den obligatoriska skolan förutom i musik (drama och rytmik) och engelska. De elever som har behov av teckenspråk har rätt i ämnena norska och teckenspråk. Detta är ett extra tillägg utöver den ordinarie läroplanen. Det är skolorna som fördelar 47Garanterad undervisningstid = den minsta totala undervisningstiden för en elev i grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan enligt skollagens bestämmelser enligt definition i 1 kap. 2 § skolförordningen (2011:185). 48Se diskussion om alternativ i avsnitt 5.3.1. 49Se även avsnitt 2.4. den extra undervisningstiden. I kan undervisning i tecken- språk läsas som ett komplement till folkeskolens ämnen för elever som är beroende av teckenspråk. Det finns möjlighet att läsa ämnet inte- grerat i en klass, utanför timplanebunden tid samt enskilt om särskilda skäl finns. Undervisningstiden för elever som går i förskoleklass och i årskurs 1–3, som får undervisning i teckenspråk, kan med vårdnads- havarnas samtycke få överstiga den i folkeskolen stadgade maximala undervisningstiden. Det bör även i detta sammanhang påminnas om elevens rätt att komma vidare och rätten till ett vuxenliv. Eleven förlorar värdefull tid genom att skolplikten är tioårig och kommer senare ut i arbets- livet. Det bör även påpekas att det är målgruppen vid region- skolorna som mest troligt har störst andel elever som skulle kunna uppnå målen i en nioårig specialskola. Nio årskurser på och för likvärdighet När det gäller konstaterar utredningen att eleverna vid skolan å ena sidan har ett större och mer komplext behov än eleverna vid regionsskolorna. Å andra sidan följer majoriteten av eleverna grundsärskolans och träningsskolans kursplaner och skol- formen grundsärskola kommer numera att vara nioårig. Eleverna har, under vissa förutsättningar, en möjlighet till en förlängd skolgång till de är . Ur ett likvärdighetsperspektiv bör även dessa elever ha en nioårig skolplikt. Elever med grav språkstörning har sannolikt behov av mer tid för sin inlärning. Utredningen anser ändå inte att det skulle motivera en tioårig skolplikt. Det har uttryckts en viss oro över att eleverna blir av med . Eleverna har dock en absolut rätt till en längre skolgång, om de inte har uppnått de kunskapskrav som minst ska uppnås, och därför bör det inte få negativa pedagogiska konsekvenser för eleverna om skolplikten ändras till att vara nioårig. Elever som behöver mer tid för inlärning får det även i fortsättningen.50 50 Se även vad som gäller förlängning av skolplikten i 7 kap. 13 § och rätten till förlängd skol- gång i 7 kap. 15 § skollagen (2010:800) i avsnitt 5.1.4. Låg måluppfyllelse motiverar inte en tioårig skolplikt Den låga måluppfyllelsen i specialskolan kan inte motivera att skol- plikten ska vara tioårig. Detta bör analyseras närmare och i stället lösas genom åtgärder inom undervisningen. Av den studie av specialskolan som genomfördes och vid Skolinspektionens riktade tillsyn framgår att specialskolan har för låga för- väntningar på eleverna och att även studietakten är för låg. Enligt Skolinspektionen är inte den låga måluppfyllelsen egentligen kopplad till tidsfaktorn utan snarare till själva undervisningen. Det finns således brister i undervisningen som kan leda till negativa konsekvenser för elevernas måluppfyllelse. Det kan inte finnas skäl för ett schablonmässigt extra år i specialskolan om inte tiden utnyttjas. Svårt att uppnå kunskapskraven om skolplikten är tio år Det argument som förs för en tioårig skolplikt som grundar sig på att eleverna kan sluta om de då uppnått kunskapskraven är inte realistiskt för eleverna. Utredningen vill vända på argu- mentet och menar att alla elever ska ges möjlighet att sluta och att de elever som har behov av mer tid ska ha rätt till förlängning. Olika skolplikt är inte hinder för samverkan Utredningen konstaterar, likt Specialpedagogiska skolmyndig- heten, att eventuella hinder för samverkan inte ensamt motiverar en ändrad skolplikt i specialskolan. Däremot finns som nämnts ovan andra skäl till att även specialskolan ska ha nio årskurser. 5.3Utformningen av en flexibel nioårig specialskola Här redovisas hur en ny flexibel nioårig specialskola kan utformas. Förslaget består av två delar: rätt till en utökad undervisningstid inom skolplikten för elever som läser ämnet teckenspråk rätt till garanterade undervisningstimmar vid en förlängd skol- gång. Figur 1 – Utformningen av en nioårig specialskola 5.3.1Rätt till utökad undervisningstid för teckenspråk Utredningens förslag: Elever som är döva, hörselskadade eller som av andra skäl har behov av teckenspråk ska ha rätt till en utökad undervisningstid. Den utökade undervisningstiden ska vara minst . Elever som omfattas av förslaget om utökad undervisningstid De elever som omfattas av utredningens förslag om utökad under- visningstid för ämnet teckenspråk är elever som är döva, hörsel- skadade eller som av andra skäl har behov av teckenspråk. Den elevgrupp som här avses som av andra skäl har behov av tecken- språk är elever med grav språkstörning som har behov av tecken- språk, se avsnitt 3.4.3.51 Alla elever i specialskolan läser inte ämnet teckenspråk. Någon rätt till utökad undervisningstid inom den nioåriga skolplikten föreslås inte för dessa elever. 51 Regeringen föreslår i PM (U2011/726/S) att elever som är dövblinda och elever med grav språkstörning ska få läsa teckenspråk i specialskolan om de har behov av det. Utredningen har övervägt flera alternativa möjligheter när det gäller hur ämnet teckenspråk ska rymmas i en nioårig skolplikt. Utredningens utgångspunkt är att den garanterade undervis- ningstiden ska vara även i specialskolan och att ämnet teckenspråk ska ha fortsatt . I tabell 5.2 visas en sammanställning över de olika alternativen. Först visas undervisningstiden i , därefter visas alter- nativet att utnyttja tiden för elevens val till ämnet teckenspråk, alternativet att lägga till tid för endast teckenspråk och till slut utredningens föreslag om tillägg . Undervisningstid för teckenspråk i specialskolan Tid (tim) dag (min) 4 t 10 min 4 t 23 min tiden för elevens val (725–380) 4 t 37 min 4 t 40 min Kommentar: Alternativ om utnyttjande av tiden för elevens val: teckenspråk – elevens val = i tillägg av tid för teckenspråk. Att frigöra timmar inom den garanterade undervisningstiden Utredningen redovisar här olika alternativ för att frigöra timmar för ämnet teckenspråk inom ramen för den garanterade under- visningstiden; skolans val och elevens val. Frigöra undervisningstimmar inom skolans val I samtliga skolformer finns skolans val som enligt timplanen utgör av den garanterade undervisningstiden om 6 665 tim- mar. Skolans val är tänkt att användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Skolans val får även användas till ett lokalt tillval. Undervisningen ska vara förenlig med kursplanen och med kun- skapskraven. Frågan är om det är möjligt att frigöra undervisningstimmar till ämnet teckenspråk genom att skolans val används till ämnet. Högst av undervisningstiden för ett ämne eller en ämnesgrupp får tas i anspråk för skolans val. Skolans val är således inte extra timmar utöver de utan ingår i de övriga ämnenas undervisningstimmar. Det innebär att om skolans val används till ämnet teckenspråk måste undervisningstid i andra ämnen minskas. Om av undervisningstiden i andra ämnen dras bort för eleverna – utöver att den garanterade undervisningstiden minskas med anledning av att undervisningstimmarna blir generellt färre vid en nioårig skolplikt – innebär det att specialskolans elever får mindre tid för alla ämnen och därmed sämre förutsättningar än elever i grund- skolan. I detta alternativ får eleverna ingen extra tid för att läsa teckenspråk utan i stället mindre undervisningstid i alla ämnen. Utredningen kan konstatera att detta alternativ kan få negativa pedagogiska konsekvenser och är därför inte ett lämpligt alternativ för att frigöra timmar för ämnet teckenspråk. Frigöra undervisningstimmar inom elevens val Elevens val är ett tillval för elever inom alla skolformer. Elevens val omfattar 195–382 timmar52 och ingår i den garanterade under- visningstiden. Huvudmannen ska erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Som elevens val får erbjudas ett språk som eleven inte har fått undervisning i. Antalet under- visningstimmar för elevens val är inte densamma i alla skolformer. För specialskolan är fördelat . Elevens val fördelat på nio årskurser motsvarar per dag. Ett alternativ att frigöra undervisningstimmar är att elevens val tas bort i specialskolan och att timmarna i stället används till ämnet teckenspråk. Även om alla timmar för elevens val används behövs fortfarande ytterligare tid för ämnet teckenspråk. Ett annat alternativ är att elevens val endast delvis tas bort för att frigöra timmar till ämnet teckenspråk, då har eleven fortfarande kvar elevens val. elevens val skulle då omfatta ett mindre antal timmar än . 52 Elevens val är i , i specialskolan och i grundsärskolan 195–beroende på om eleven läser ämnen eller ämnesgrupper. Eleverna har dock få valmöjligheter i skolan och elevens val är ett av de få tillfällen då eleven har möjlighet att välja ett ämne. Att ta bort elevens val i specialskolan och i stället använda timmarna till ämnet teckenspråk anser utredningen, ur ett likvärdighetsperspek- tiv, vara olämpligt.53 Att minska timmarna för elevens val för att frigöra timmar för teckenspråk ger endast ett marginellt utrymme, varför det inte är ett alternativ enligt utredningen. Utökad undervisningstid för teckenspråk och tvåspråkighet Utredningen konstaterar att det inte är lämpligt att frigöra under- visningstimmar genom att använda skolans val eller elevens val för ämnet teckenspråk. En rätt att läsa ämnet teckenspråk måste därför, enligt utredningen, ges under en utökad undervisningstid, dvs. genom att undervisningstimmar för ämnet läggs utöver den garanterade undervisningstiden . Eleverna bör erbjudas en rätt att läsa ämnet teckenspråk med ett tillägg av undervisningstimmar. Ett verksamhetsmål i specialskolan är att eleverna ska utveckla tvåspråkighet. Eleverna läser ämnena svenska och teckenspråk parallellt för att uppnå tvåspråkighet.54 Därför ser utredningen att det kan vara lämpligt att lägga till extra tid, utöver tid för enbart ämnet teckenspråk, för att möjliggöra detta. Utredningen bedömer att eleverna ska ha rätt till en utökad undervisningstid om minst . För eleven innebär detta i genomsnitt extra per dag. Tiden är schablonmässigt beräknad och ska täcka tid för ämnet teckenspråk och svenska för att utveckla tvåspråkighet. 5.3.2Rätt till garanterade undervisningstimmar vid förlängd skolgång Utredningens förslag: En elev i specialskolan som utnyttjar sin rätt att under slutföra sin skolgång efter skol- pliktens upphörande, ska ha rätt till minst undervis- ning utöver den garanterade undervisningstiden, om eleven inte uppnått kunskapskraven. 53Detta diskuteras i avsnitt 5.2.3. 54Se avsnitt 3.3. Utredningen föreslår att specialskolan ska ha nio årskurser. Eleven ska också vid behov ges en rätt att förlänga skolgången med garan- terade undervisningstimmar, efter skolpliktens upphörande. Detta ökar flexibiliteten för eleverna i specialskolan. Inledningsvis vill utredningen förtydliga att förslaget i den här delen gäller för tid efter skolpliktens upphörande, dvs. om eleven härefter utnyttjar rätten till en förlängd skolgång.55 Kompensation för de antal timmar som specialskolan minskas med En anpassning av specialskolans timplan () till grund- skolans timplan () innebär att den garanterade under- visningstiden i specialskolan ska minskas med . En elev har, enligt skollagen, rätt att efter skolpliktens upphörande slutföra sin utbildning om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås för respektive skolform. En elev i grundsärskolan ges en garanterad undervisningstid om 800 timmar.56 För att kompensera den minskning som en anpassning av specialskolans timplan innebär, bör även elever i specialskolan ges en rätt till ytterligare garanterade undervisningstimmar under en förlängd skolgång. Det skulle innebära att en elev, som utnyttjar sin rätt till förlängd skolgång, kan erhålla utbildning i princip samma omfattning som . På detta sätt kan även skolplikten i specialskolan upphöra det nionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. De extra garanterade undervisningstimmarna bör ges dels som en kompensation för minskningen, dels för att öka flexibiliteten i specialskolan. Det ger utrymme för elever som har nått kunskapskraven att sluta och ger dessutom elever som har behov av i specialskolan rätt till mer undervisningstid. Antal timmar under en förlängd skolgång Elever som är döva, hörselskadade eller som av andra skäl har behov av teckenspråk ska, enligt utredningens förslag, ha rätt till en utökad undervisningstid . 55Se avsnitt 5.1.4 om när skolplikten upphör. 567 kap. 15 § skollagen (2010:800). är dessa elever som har ett extra ämne; teckenspråk. Vid en anpassning till timplan förlorar dessa elever endast . Övriga elever i specialskolan läser inte ämnet teckenspråk. Undervisningstiden () är fördelad över andra ämnen om de läser enligt kursplaner. De elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner följer den skolformens timplan, vilken är fördelad . Frågan är hur många timmar eleverna ska kompenseras med under en förlängd skolgång. En övervägande del av de elever som inte läser teckenspråk följer grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner. Det vore då rimligt om de kompenseras med motsvarande antal timmar som elever som går i skolformen grundsärskola kompenseras med, dvs. Om de elever, som får en utökad undervisningstid för ämnet teckenspråk, dessutom får rätt till dessa garanterade undervis- ningstimmar, kan de tyckas bli överkompenserade. Utredningen ser inte detta som ett problem då det snarare är opraktiskt att ha olika bestämmelser i denna del. Det är enklare att ha samma lösning för alla elever i specialskolan vid en förlängd skolgång. Det är heller inte troligt att elever som får en utökad undervisningstid för teckenspråk, har behov av att utnyttja den garanterade under- visningstiden fullt ut vid en eventuellt förlängd skolgång. Utred- ningen bedömer att det är dessa elever som har störst möjlighet att fullfölja sin skolgång . Därför har utredningen stannat vid att alla elever i specialskolan, likt elever i grundsärskolan, ska ha rätt till en garanterad undervisningstid under en eventuellt förlängd skolgång. 5.3.3Behov av översyn av specialskolans läroplan m.m. Utredningen bedömning: Specialskolans läroplan, kursplaner och timplan bör anpassas efter en skolgång omfattande årskurs 1–9. Med anledning av utredningens förslag om en nioårig skolplikt i specialskolan bedömer utredningen att specialskolans läroplan, kursplaner och timplan bör ses över för att anpassas till att specialskolan ska ha nio årskurser. När det gäller läroplanen behövs det ändringar i den del som gäller bestämmelser om elever som tillämpar kursplaner. Den anpassning av kursplanerna som här avses är bl.a. när kunskapskraven ska uppnås. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att bestämmelserna om en nioårig skolplikt ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . En viktig fråga är från vilken tidpunkt skolplikten i specialskolan ska vara nioårig. När det gäller grundsärskolan och de förändringar som görs i den skolformen finns det inga övergångsregler för de elever som går i den obligatoriska särskolan. För de elever i specialskolan som följer dessa kursplaner bör det inte heller behövas några övergångsbestämmelser.