sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — Asylsökande personer har endast tillgång till akutvård men kan få primär- och specialist- vård genom den danska motsvarigheten till (Ud- laendingeservice), som är ansvarigt för att täcka kostnaden för nöd- vändig hälso- och sjukvård för personer som inte har rätt att stanna i . Detta gäller emellertid inte om personens adress är okänd, en bestämmelse som har orsakat tillämpningssvårigheter. Enskilda sjukvårdsinrättningar lär också ha antagit egna riktlinjer rörande vård till sådana personer. Exempelvis har man lokalt i Köpenhamns- området beslutat att sjukhus inte får lov att avvisa patienter på grund av att identiteten är oklar. Papperslösa personer har tillgång till akutvård men är i övrigt inte täckta av det skattefinansierade systemet. De har således inte tillgång till primär- eller specialistvård, om de inte kan betala för det 2Statistikbanken, statistik, 3Wöger, A. (2009). , Regularisations in Europe. _appendix_b_january_2009_en.pdf Har patienten inte ett danskt sjukförsäkringskort, eller om det inte finns en överenskommelse med patientens hemland, måste pati- enten betala hela kostnaden själv. Papperslösa barn har tillgång till vård i större utsträckning än vuxna. Denna tillgång omfattar såväl vaccinationer som skolhälsovård och tandvård. Det finns ingen automatisk rätt för ett barn till en papperslös person att få tillgång till skolgång, eftersom barnet ska kunna visa upp var han eller hon är bosatt. Udlaendingeservice har en skyldighet att hålla polisen under- rättad om var papperslösa personer är bosatta, i fall där en sådan person kontaktar verket för att få hjälp med sjukvård. Även i denna fråga råder emellertid oklarhet och skillnad mellan olika regioner. Medan man i något fall uttryckt att det inte finns någon skyldighet för personal att rapportera papperslösa personer till myndigheterna, finns det heller inte något som hindrar att detta görs. En person som vistas olovligt i kan få utgifter för uppe- hälle och nödvändig vård täckta av Udlaendingeservice om det anses nödvändigt med hänsyn till dennes försörjning. Som ett motkrav kan Udlaendingeservice då kräva att personen uppehåller sig på ett asylcenter. Den papperslöse får då samma rättigheter och skyldig- heter som en asylsökande.4 Den danska migrationspolitiken förändrades , som en konsekvens av att f.d. gästarbetare och flyktingar ofta ville återförenas med sina familjer i landet.5 Det infördes ett krav på att anhöriga skulle kunna försörjas av den person som redan fanns i . var det första landet i världen som införde en särskild integrationslagstiftning, integrationsloven. har lagstiftningen ändrats på så sätt att högre krav ställs för att en person ska få uppehållstillstånd eller medborgarskap i landet. infördes intregrationsplanen En ny chance til alle.6 Denna innebär att nyanlända utlänningar erbjuds att genomgå ett introduktionsprogram och lära sig danska samt få kännedom om dansk historia, kultur och samhälle. Att ha deltagit i introduktionsprogrammet och fått godkända betyg i danska är sedan ett villkor för att erhålla permanent uppehållstillstånd och med- borgarskap. Motsvarande krav ställs inte på EU-medborgare eller 4http:///da-dk/Ophold/asyl/forsoergelse_udl_m_ulovligt_oph.htm 5Hedetoft, : : Integrating Immigrants into a Homogeneous , and the in , 2006, publicerad på 6http:///NR/rdonlyres/23C3C847-FE7D-4E7C-B968- 522389758291/0/a_new_chance_for_everyone.pdf högkvalificerad arbetskraft som av arbetsgivare rekryterats till Dan- mark. Det har anförts att introduktionsprogrammen infördes i syfte att begränsa det danska välfärdssystemets effekt som s.k. pullfaktor (jfr avsnitt 6.4) på utländska medborgare. Antalet asylsökande har sedan införandet av introduktionsprogrammen minskat med två tredje- delar. Det har funnits två perioder då amnesti har lämnats åt pappers- lösa personer, nämligen 1992–2002 och 1999–2000. Båda perioderna var relaterade till kriget i det och i Kosovo.7 Den danska lagstiftningen innehåller en möjlighet för en utlän- ning som haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i under att ansöka om permanent uppehållstillstånd. För att beviljas detta bedöms utlänningen enligt ett poängsystem, där han eller hon ska uppnå minst 100 poäng för att erhålla uppehållstill- stånd. Dessa krav, varav flertalet är obligatoriska, innebär bl.a. att personen inte har vistats olagligt i landet, begått grov kriminalitet, har skulder till det offentliga eller har mottagit underhållsstöd . Personen ska dessutom ha genomgått introduktions- programmet och blivit godkänd i danska språket.8 har ett system för hälso- och sjukvård där en del är skatte- finansierad och en del baseras på en obligatorisk sjukvårdsförsäk- ring. Det anges i grundlagen att staten har ett ansvar för att till- godose bland annat hälso- och sjukvård för de personer som är bosatta i landet. Sådana personer, dvs. finska medborgare och ut- ländska medborgare med permanent uppehållstillstånd, innehar ett sjukvårdskort som ger dem tillgång till vård. Invandrare anses vara bosatta i landet om de har för avsikt att stanna permanent i och har uppehållstillstånd . Samma bestämmelser gäller inte för asylsökande personer, som dock har rätt till sjukvård på det mottagningscenter där de hamnar vid ankomsten till landet. Den asylsökande personen kan även åtnjuta specialistvård, men har då ett visst kostnadsansvar. har historiskt sett inte haft särskilt hög grad av invand- ring. har emellertid invandringen ökat och 7NowHereLand, Country report. 8http:///da-dk/Ophold/permanent-ophold/permanent-ophold.htm anses av befolkningen ha utländsk bakgrund (dvs. vara född utomlands, ha ett utländskt modersmål eller utländskt medborgarskap). Antalet papperslösa personer antas vara ganska lågt. Någon officiell statistik förs inte. Papperslösa barn har rätt till skolgång, men i praktiken ställer skolorna ofta krav på att barnet ska ha någon form av person- nummer eller identifikation. Det finns ingen särskild lagstiftning när det gäller papperslösa personers tillgång till vård, utan slutsatser får dras utifrån den be- fintliga lagstiftningen. Papperslösa personer ges tillgång till akut- vård i sådan utsträckning som är tillräcklig för att han eller hon ska kunna återvända till sitt ursprungsland. En papperslös person har också tillgång till annan vård, men får då betala kostnaden för vården själv. Tillgängligheten till vård kan ibland bero på enskilda personer inom vården, eftersom det finns vårdpersonal som släpper igenom papperslösa. I finns ingen skyldighet att aktivt rapportera pappers- lösa personer till myndigheterna. Emellertid finns skyldighet för vårdpersonal att besvara direkta frågor från myndigheter rörande sådana personer. Den finländska asylpolitiken är influerad och harmoniserad med den EU-politik som bedrivs på området. har antalet asylansökningar i ökat och ligger nu mellan 2 000 och 6 000 . Det anses finnas tre orsaker till ökningen; uppfattningen om som ett stabilt och socialt utvecklat land med få inslag av rasism, frånvaron av ett väletablerat invandrarfientligt parti och de ökade restriktionerna på asylområdet i andra västerländska länder.9 –2010 fick i genomsnitt av alla asyl- sökande uppehållstillstånd i . Den finländska migrationspolitiken bedrivs enligt principen att verksamheten ska beakta behovet av arbetskraft, integrationen av utlänningar som kommer till och finns i landet, EU:s gemensamma asylpolitik, de olika dimensionerna av internationell migration, bekämpningen av olaglig invandring och människohandel samt främ- jande av goda etniska relationer. Integrationen av invandrare är före- mål för översyn. Den finska regeringen har sänt ett 9 Tanner, A: balancing act: The Labor Market, Humanitarian and Immi- gration Integration, January 2011, publicerad på Profiles/display.cfm?ID=825 förslag till revidering av integrationslagen – som föreslås byta namn till lagen om främjande av integration – på remiss.10 Sammanfattningsvis innebär förslaget att alla invandrare ska ges grundläggande information om det finländska samhället samt sina rättigheter och skyldigheter i samband med att uppehållstillståndet utfärdas. Utlänningen ska kunna erbjudas språkutbildning och en integrationsplan, med målsättningen att personen snabbare ska inte- greras och sättas i sysselsättning.11 har ett skattefinansierat sjukvårdssystem. är inte med- lem i EU men följer EU-riktlinjer när det gäller socialförsäkring. Anpassning till EU:s asylsystem sker också, genom att är anslutet till Schengen- och Dublinsamarbetet. Invandrarna i består av cirka 552 000 individer från 215 olika länder. De utgör av totala befolk- ning. –2008 kom uppskattningsvis av invandrarna som flyktingar till Norge.12 Enligt en uppskattning skulle antalet papperslösa kunna uppgå till mellan 10 000 och 32 000 personer, vilket motsvarar av befolkning.13 Sjukhusvård är kostnadsfri för personer som omfattas av det norska hälso- och sjukvårdssystemet, medan övriga läkarbesök samt vissa undersökningar och läkemedel till viss del bekostas av patien- ten. Detta gäller även asylsökande personer. Akutvård erbjuds alla som vistas i landet oavsett legal status. Papperslösa personer erbjuds inte annan vård än akutvård. För övrig vård är man beroende av frivilligorganisationernas verksamhet. I debatten har ställts krav på att sådana organisationer ska förbjudas att bistå papperslösa personer, eftersom dessa inte har rätt att vistas i landet.14 10http:///intermin/home.nsf/pages/D7E14CA7C237FE2EC22575E1003F 11http:///intermin/bulletin.nsf/PSBD/6B3E8C515F01F5DFC22577300031 12http:///innvandring_en/ 13http:///en/dep/aid/doc/rapporter_planer/rapporter/2008/ international-migration-2007-2008.html?id=541395 14Se exempelvis artikkel.php?artid=589068 Olika institutioner kan åläggas att anmäla om de kommer i kon- takt med en papperslös person. Detta gäller exempelvis vid hotell- vistelser eller anställning. Den norska migrationspolitiken baseras på principer om reg- lerad invandring och att alla som ges rätt att bosätta sig i ges lika rättigheter. Det norska samhället erbjuder språkträning och försök till integration på arbetsmarknaden i form av ett obliga- toriskt introduktionsprogram för nyanlända utlänningar mellan 16 och 55 års ålder.15 som utlänningen deltar i introduk- tionsprogrammet, som omfattar 300 timmars utbildning, erhåller han eller hon ekonomiskt stöd. Fullföljande av introduktionspro- grammet är ett obligatoriskt krav för att sedermera erhålla norskt medborgarskap. Asylsökande personer kan också erhålla utbildning i norska via det asylcenter som han eller hon vistas vid. Utlänningslagstiftningen i är relativt ny (trädde i kraft ) och innebär en modernisering av tidigare lagstift- ning samt ett förtydligande av de internationella åtaganden som har gjort. I lagstiftningen definieras fyra olika grupper av personer som – efter individuell prövning – kan ges tillstånd att uppehålla sig i , nämligen arbetskraftsinvandrare, anhöriga till personer som är bosatta i , studenter och flyktingar eller personer som bör få uppehållstillstånd på humanitära grunder. Ett permanent uppehållstillstånd i kan erhållas, om vissa krav uppfyllts, för en person som vistats i landet.16 På grund av en kraftig ökning av antalet asylsökande personer mellan åren 2007–2009 antog den norska regeringen ett antal åt- gärder för att skärpa kraven på framför allt ansökningar som upp- fattas som grundlösa.17 , som inte är medlem i EU men som däremot börjat förhand- lingar rörande medlemskap, deltar i såväl Schengen-samarbetet som det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). 15Cooper, B., , Migrant Quality, not Quantity, 2005, publicerad på 16http:///pages/15245488/IntMigration2009-2010.pdf 17Se exempelvis tightening-of-the-immigration-policy.html?id=525564 och en/dep/aid/Press-Centre/Press-Releases/2009/new-measures-in-the-immigration- policy.html?id=570541 Hälso- och sjukvården på är skattefinansierad. Utlän- ningar med uppehållstillstånd ska erbjudas vård på samma villkor som bosatta. För att vara försäkrad i det isländska socialförsäkrings- systemet krävs att man varit bosatt i landet . För- säkringen gäller då oavsett nationalitet. Den som är oförsäkrad ska enligt den isländska konstitutionen erbjudas akutvård, men måste då erlägga kostnaden för vården. Antalet asylsökande personer på är förhållandevis lågt. –uppgick det till 685 stycken totalt, som mest (117 individer).18 , då totalt drygt 7 400 per- soner invandrade till , uppgick antalet asylsökande personer till 73 stycken. Någon uppgift om hur många papperslösa personer som finns på har inte kunnat återfinnas, men det torde röra sig om ett mycket litet antal. Andelen utlandsfödda uppges ha motsvarat 7,8 pro- cent av befolkningen.19 Den isländska migrationspolitiken har påverkats dels av den omständigheten att antalet invandrare – även om antalet internationellt sett är lågt – har ökat, samt behovet av arbetskrafts- invandring. Det antas att cirka en tiondel av arbetskraften på består av utländska medborgare. För att gynna integrationen av de utlänningar som bestämmer sig för att stanna i landet har kunskap om det isländska samhället och kunskaper i isländska alltmer poäng- terats.20 5.3Några andra europeiska länder har ett nationellt, obligatoriskt sjukförsäkringssystem. An- svaret för sjukvården fördelas mellan den federala regeringen och delstaterna. Huvudregeln i det belgiska systemet är att patienten lägger ut pengar för vårdkostnaden och sedan ersätts för den del som täcks av sjukvårdsförsäkringen, i regel 55–av kostnaden. 18http:///index.php?option=com_content&view=article&id=97&Itemid= 99&lang=en 19UN Population Division 2006, 20Website of the Icelandic government, The government policy on the integration of immi- grants, stefna_integration_of_immigrants.pdf 21NowHereLand Country report: , medel delas in i sex olika kategorier och kostnaderna för dessa ersätts på olika sätt beroende på vilken kategori som är aktuell. Utöver den grundläggande sjukvårdsförsäkringen finns ett antal tilläggsförsäkringar som den enskilde kan teckna på frivillig basis. Asylsökande personer har i princip rätt till samma hälso- och sjuk- vård som övriga bosatta i landet. I är en relativt hög andel av befolkningen av utländskt ursprung. Uppskattningsvis av befolkningen upp- gavs vara född i ett annat land än . Antalet pappers- lösa personer uppskattas vara mellan 90 000 och 150 000 personer, vilket motsvarar av befolkningen. Papperslösa personer kan enbart få tillgång till kostnadsfri akut sjukvård (aide médicale urgente, AMU), vilket innebär rätt till vissa vårdtjänster med undantag för vissa proteser, hjälpmedel och vissa typer av läkemedel. För att omsätta dessa rättigheter i praktiken har de belgiska myndigheterna inrättat ett särskilt administrativt system för vård till papperslösa personer. För att den papperslöse personen ska kunna få vård krävs bl.a. att sociala myndigheter gör ett hembesök och att den behandlande läkaren godkänner att den vård som är aktuell kan betraktas som akut. I de olika upptagnings- områdena i landet tillämpas systemet olikartat. De olika regionerna har rätt att själva utforma policy och lägga upp handläggningsrutiner. På grund av de komplicerade byråkratiska procedurerna uppges det därför vara ett mycket litet antal papperslösa personer som i prak- tiken har tillgång till vård på samma villkor som de belgiska med- borgarna. Barn till papperslösa personer har samma rätt till sjukvård i form av AMU som vuxna, men samma villkor gäller (dvs. läkarutlåtande och hembesök). deltar i EU:s arbete med en gemensam migrations- politik, men har (1974, 2000 och 2009) antagit lagar som innebär tillfällig amnesti för papperslösa personer. Den lagstift- ning som antogs 2009 innebar emellertid ingen generell amnesti utan en prövning i varje enskilt fall. Omständigheter som angavs tala för amnesti var om den enskilde hade knutit an till samhället, hade barn som gått i skolan eller hade anställning.22 Lagen var mycket kontroversiell politiskt och invändningar har rests be- träffande dess laglighet.23 22http://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/striving_for_global_solidarity/ asylum_and_migration/migration/index.jsp 23NowHereLand Country report: , har ett obligatoriskt försäkringsbaserat system för hälso- och sjukvård. Systemet finansieras av skatter och avgifter, med prin- cipen att var och en betalar det han eller hon han kan och för det han eller hon behöver. Alla som är stadigvarande bosatta i (med uppehållstillstånd) är försäkrade. Försäkringen, som täcker av vårdkostnaderna, är kostnadsfri för den som har låg inkomst. För övriga finns privata tilläggsförsäkringar. Personer med låg inkomst har rätt att försäkras till . Den utlandsfödda befolkningen i uppgick till av den totala befolkningen, eller 3 674 000 per- soner. Uppskattningsvis 300 000 till 500 000 personer, eller motsva- rande av befolkningen, vistades som papperslösa i . Asylsökande personer har direkt efter inresa tillgång till vård på samma grunder som franska medborgare både när det gäller försäk- ring och villkor. Papperslösa personer kan få tillgång till kostnadsfri vård (med vissa undantag) genom ett parallellt administrativt system för dÉtat (, statligt sjukvårdsstöd). För att få detta måste personen uppfylla två villkor, nämligen Ha varit bosatt i , och ha en låg inkomst. För att visa att villkoren är uppfyllda måste personen gå genom ett antal administrativa steg.25 innebär att staten står för av vårdkostnaden och att patienten inte behöver lägga ut några pengar i förskott. Däremot täcks inte kostnader för proteser och hjälp- medel. AME-stödet beviljas i taget och måste förnyas . Papperslösa personer som inte beviljats har endast tillgång till akutvård. En ny lag har föreslagits som kan komma att träda i kraft och som innebär att vuxna papperslösa personer ska få betala en årlig avgift om för att vara be- rättigade till det statliga sjukvårdsstödet. De krav som anges ovan gäller inte barn till papperslösa per- soner. Minderåriga kan för övrigt inte betraktas som papperslösa i 24NowHereLand Country report: , 25De administrativa kraven på papperslösa personer att visa att de är bosatta i landet uppges emellertid gå i en skärpande riktning på så vis att det blir svårare för papperslösa att bevisa sin bosättning. För sådana barn ska en särskild barn- och ungdoms- domare utses till god man. Barnen har vidare rätt till en särskild form av socialstöd för barn. Därigenom omfattas de av det sociala trygghetssystemet. Ett särskilt uppehållstillstånd, som utfärdas i taget, beviljas om en utlänning som normalt är bosatt i är i så- dant behov av medicinsk vård att hans eller hennes hälsotillstånd allvarligt hotas om vården inte ges. Även om lagen ses som ett före- döme för andra europeiska länder, har det angetts som ett problem att det ofta förekommer att patientsekretessen bryts när tjänste- män begär uppgifter från läkare om enskilda patienter. Erfarenheter har enligt Läkare i Världens rapporter26 visat att lagen, tillkomst , inte har orsakat någon anstormning av sjuka utlänningar till . Den franska migrationspolitiken är inriktad på selektiv invand- ring kombinerad med instrument för att öka integrationen av tredje- landsmedborgare. antogs en lag27 i detta syfte, vilken bl.a. innebär åtgärder för att bekämpa illegal invandring. Det har förekommit amnestiprogram under sex tillfällen i . Under dessa program har uppskattningsvis 282 300 personer fått uppehållstillstånd. fanns möjligheten för papperslösa personer att få uppehållstillstånd vistelse i . Mer än 25 000 personer fick uppehållstillstånd med stöd av dessa bestämmelser.28 I omfattas samtliga löntagare av en obligatorisk sjuk- vårdsförsäkring. Vården, som är decentraliserad till vårdcentraler, distriktssjukhus och regionsjukhus, finansieras genom avgifter och statliga subventioner. Läkarbesök är kostnadsfria inom det natio- nella hälso- och sjukvårdssystemet, men patienterna får erlägga av läkemedelskostnaden. Socialbidragssystemet täcker sjukvårdskostnaderna för alla grekiska medborgare som antingen har låg inkomst eller har särskilda behov eller funktionsnedsätt- 26Läkare i Världen: Tillgången till vård för papperslösa i 11 europeiska länder () och Läkare i Världen: Har papperslösa och asylsökande rätt till vård i EU? 27Lag 2007-1637 av . 28Courau, H. (2009). Counting the Uncountable. Data and Trends Across Europe. Clandestino Country Report. uploads/2009/10/clandestino_report__final_2.pdf 29NowHereLand Country report: , Förutsatt att man har identitetshandlingar får man då utfärdat ett vårdkort som ger tillgång till gratis vård och behandling. Andelen utlänningar i är svårberäknad, men uppskattas vara mellan av befolkningen. En uppskattning är att det finns mellan 150 000 och 400 000 papperslösa i , vilket motsvarar av befolkningen. Asylsökande personer har samma tillgång till hälso- och sjuk- vård som grekiska medborgare, förutsatt att de kan styrka sin asyl- politiska status. Papperslösa personer erbjuds endast akutsjukvård och endast till dess att deras hälsotillstånd är stabilt. infördes en lag i som förbjuder offentliga institutioner att hjälpa människor om de inte kan styrka att de har uppehållstillstånd i . Detta gäller emellertid inte minder- åriga papperslösa personer och inte sådana som behöver akutvård. Minderåriga papperslösa personer har en lagstadgad rätt till gratis primär- och sjukhusvård. Detta skydd uppges emellertid fungera dåligt i praktiken. En utlänning som av medicinska skäl inte kan utvisas kan be- viljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. I praktiken innebär detta ofta att något uppehållstillstånd inte beviljas men att utvisning inte verkställs. har vid sex tillfällen genomfört olika amnestiprogram, framför allt relaterade till arbetsmarknadspolitiska åtgärder.30 har ett nationellt hälso- och sjukvårdssystem som huvudsak- ligen är skattefinansierat och genom vilket asylsökande personer har tillgång till vård på samma grunder som italienska medborgare. Villkoret för att få tillgång till det grundläggande vårdutbudet är att personen registrerar sig i det nationella hälso- och sjukvårdssys- temet vid en lokal hälsovårdsmyndighet och erhåller ett vårdkort. I den italienska konstitutionen anges i artikel 32 att hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet för individen (och således inte enbart medborgaren). I bestämmelsen föreskrivs fri hälso- och sjuk- vård för fattiga. 30Se not 29. 31NowHereLand country report: , Av befolkningen i beräknas vara av ut- ländskt ursprung. Antalet papperslösa personer uppskattas vara mellan 200 000 och 1 000 000, vilket omfattar av den totala befolkningen. I en europeisk kontext är detta en förhållandevis hög siffra. Papperslösa personer har, med hänvisning till den ovan angivna bestämmelsen i konstitutionen, tillgång till omfatt- ande vård, vilket uttryckligen anges i en särskild förteckning i lag. Det finns ett särskilt system för utlänningar som vistas tillfälligt i landet. Den vård som erbjuds är vård som bedöms som akut (som inte kan vänta) eller nödvändig (som med en betydligt bredare defi- nition omfattar förebyggande vård, mödravård, förlossningsvård, barnhälsovård, vaccinationer och behandling av smittsamma sjuk- domar). En papperslös person har inte rätt att registrera sig i det nationella hälso- och sjukvårdssystemet, men alla papperslösa per- soner kan enkelt få ett anonymt s.k. STP-nummer. Det enda som krävs för att ansöka om en STP-kod är att personen presterar ett intyg om att han eller hon saknar egna medel. Papperslösa personer får normalt sett betala en symbolisk summa för den vård som ut- nyttjas, men det största problemet för gruppen uppges vara är att de inte har rätt till husläkare, utan får vända sig till ett sjukhus eller någon läkare som arbetar för en hjälporganisation. Barn till pap- perslösa personer omfattas av föräldrarnas och har där- igenom samma rätt till vård som italienska barn. har genomfört ett flertal regulariseringsprogram för papperslösa personer.