sou · GZB324 · 2011-03-17 00:00:00 — Sänkt restaurang- och cateringmoms Delbetänkande av Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att utse en särskild utredare med uppdrag att ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster och att analysera om sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen. Regeringen förordnade kammarrättsrådet att vara särskild utredare från . Som experter förordnades avdelningschefen för branschekonomi , och Restaurangföretagare, kanslirådet , , ämnessakkunniga , , departementssekreteraren , , skatteexperten , Företagarna, rättslige experten , , stf. generaldirektören , , projektledaren , och skatteexperten , . Som sekreterare förordnades från departementssekreteraren , departementssekreteraren och kammarrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster. Utredningen överlämnar härmed delbetänkandet Sänkt restaurang- och cateringmoms (SOU 2011:24). Till betänkandet fogas särskilda yttranden av experterna . Mervärdesskattens principer m.m. ............................... EU:s och regler om mervärdesskattesatser........ 3.2Tidigare EU-regler om skattesats på restaurang- och 3.3 Gällande svenska regler ........................................................... 3.4Tidigare svenska regler om skattesats på restaurang- och Beskrivning av restaurang- och cateringbranschen ......... Restaurang- och cateringbranschen........................................ Skälen bakom HUS-avdraget .................................................. Hur är HUS-avdragssystemet utformat? Konsekvenser av sänkt mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster ................................... Vad säger ekonomisk teori?..................................................... 6.1.1 Optimala konsumtionsskatter med beaktande av konsumtion av fritid ..................................................... 6.1.2 Optimala konsumtionsskatter med beaktande av konsumtion av fritid och hushållsproduktion............. 6.1.3 Arbetsmarknadens funktionssätt................................. 6.1.4 Övervältring på pris på lång sikt .................................. 6.2Teoretiska och empiriska studier kring skattelättnader för hushållsnära tjänster........................................................... (2010) ............................................ Economics (2007)................................... 6.2.3 (2010)......................................... 6.2.4Konjunkturinstitutets specialstudie; Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster (2005) ......................................... 6.2.5Handels utredningsinstitut; Sänkt mervärdesskatt – högre sysselsättning? En studie av restaurang- näringen (2008 och 2010)............................................. 6.3Erfarenheter från andra länder av sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster ......................................... Effekter på varaktig sysselsättning.......................................... 6.4.1 Produktion och ökat arbetsutbud................................ Minskad strukturell arbetslöshet ................................. 6.8Effekter på administrativa kostnader och Konsekvenser för företagen .................................................... Sammanfattning av konsekvenser........................................... Förslag till sänkt mervärdesskattesats på restaurang- 7.1 Hur ska begreppet restaurang- och cateringtjänster 7.1.1 Någon definition av begreppet restaurang- och cateringtjänster finns inte i mervärdes- 7.1.2 tolkning av begreppet 7.1.3 Ny definition av begreppet restaurang- och 7.1.4Högsta förvaltningsdomstolens uppfattning om tolkning av begreppet 7.1.5 Svenska förarbetsuttalanden om begreppet 7.1.6 Utredningens uppfattning om hur begreppet restaurang- och cateringtjänster ska tolkas................. 7.2Samma skattesats på restaurang- och cateringtjänster som på livsmedel gör tillämpningen enklare .......................... Lagförslaget omfattar inte spritdrycker, vin och starköl..... Omfattar HUS-avdraget restaurang- och 8.1Omfattar HUS-avdraget restaurang- och När kan nya regler träda i kraft? Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Undersökning om reducerad mervärdesskatt på vissa tjänster med betoning på samhällsekonomiska Beräkningar av varaktig sysselsättningseffekt ................ Utredningens uppdrag är att ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) från till samma nivå som livsmedel () samt att redovisa vilka effekter detta kan förväntas ha på bl.a. den samhällsekonomiska effektiviteten och den varaktiga sysselsättningen. Vidare ska utredningen analysera om sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen. Enligt direktiven ska utredningsarbetet bedrivas i två etapper. Under den första etappen ska arbetet koncentreras kring restaurang- och cateringtjänster. Denna del av uppdraget redovisas i föreliggande delbetänkande. Enligt direktiven ska arbetet härefter bedrivas så att ett slutbetänkande kan redovisas . Konsekvenser av sänkt mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster Utifrån de förutsättningar som råder generellt på den svenska arbetsmarknaden och inom restaurang- och cateringbranschen förväntas en sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster från till öka sysselsättningen, som effektiviteten på arbetsmarknaden och i samhället i stort kan förväntas öka. Den sammantagna långsiktiga sysselsättningseffekten beräknas uppgå till knappt 6 000 helårsarbetskrafter. Den offentligfinansiella nettokostnaden av sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster uppgår till 2012. I och med positiva sysselsättningseffekter och därigenom ökade skatteintäkter och minskade transfereringsutgifter har den långsiktiga offentligfinansiella effekten beräknats uppgå till . Kostnaden på lång sikt speglar kostnaden för åtgärden när ekonomin nått en ny jämvikt, dvs. när alla anpassningar har skett i ekonomin. Åtgärdens självfinansieringsgrad har grovt beräknats till i storleksordningen . Detta ger en kostnad per jobb på lång sikt på . Dagens olika skattesatsnivåer på restaurang- och cateringtjänster respektive livsmedel för med sig avgränsnings- och konkurrensproblem. Om skattesatsen för restaurang- och cateringtjänster sänks till samma nivå som skattesatsen för livsmedel uppnås enligt utredningens uppfattning en betydande förenkling både för företag och myndigheter. Minskningen av de administrativa kostnaderna för företagen beräknas grovt uppgå till . Detta motsvarar en minskning av de totala administrativa kostnaderna som mervärdesskattelagen (1994:200) ger upphov till med . Förslag till sänkt mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster Utredningen föreslår att skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl, ska sänkas från till . Hur ska begreppet restaurang- och cateringtjänster tolkas? I tillämpningsförordningen till EU:s mervärdesskattedirektiv finns en definition av begreppet restaurang- och cateringtjänster. Denna definition blir direkt tillämplig i svensk rätt när tillämpningsförordningen träder i kraft . Enligt definitionen i tillämpningsförordningen utgörs en restaurang- eller cateringtjänst av flera olika delar, där mat och dryck är en del och övriga delar består av tjänster som möjliggör att maten eller drycken direkt kan konsumeras. För det första ska det alltså vara fråga om leverans av mat eller dryck (eller både mat och dryck). Det behöver inte röra sig om mat eller dryck av något särskilt slag eller mängd, utan det kan röra sig om exempelvis en middag eller en kopp kaffe och en tårtbit. Vem som levererar saknar betydelse, det kan exempelvis vara en restaurang, ett konditori eller en cateringfirma. För det andra ska det vara fråga om flera komponenter där leveransen av mat eller dryck bara är en del och där övriga komponenter utgörs av tjänster som möjliggör att maten eller drycken direkt kan konsumeras. Som exempel på sådana tjänster kan nämnas iordningställande av lokalen där serveringen kommer att ske, eventuell tillagning av maten, tillhandahållandet av betjäning, serveringen av själva måltiden och städning efter tillställningen. Tillhandahållanden av tjänster som inte har något samband med möjligheten att konsumera mat eller dryck, exempelvis restaurangunderhållning, kan inte utgöra en del av en restaurang- eller cateringtjänst. För det tredje ska tjänsterna – inte tillhandahållandet av mat eller dryck – utgöra den övervägande delen. Slutligen kan konstateras att skillnaden mellan en restaurangtjänst och en cateringtjänst endast är platsen för tillhandahållandet. En restaurangtjänst tillhandahålls i tillhandahållarens lokaler, exempelvis på en restaurang eller ett konditori, en cateringtjänst utförs exempelvis hemma hos någon, i en festlokal eller på en arbetsplats. Lagförslaget omfattar inte spritdrycker, vin och starköl Enligt utredningens direktiv ska alkoholhaltiga drycker inte omfattas av lagförslaget om sänkning av skattesatsen på restaurang- och cateringtjänster. Restaurang- och cateringtjänster föreslås nu sänkas till samma nivå som livsmedel. Spritdrycker, vin och starköl ingår inte i kategorin livsmedel, däremot alkoholsvagare drycker som exempelvis lättöl. Mot bakgrund av hur undantaget från livsmedelskategorin är utformat är utredningens uppfattning att det endast bör vara spritdrycker, vin och starköl som inte ska omfattas av lagförslaget. Konsekvensen av detta blir att sådana drycker som kan köpas i en vanlig livsmedelsbutik, exempelvis lättöl och folköl, omfattas av en reducerad skattesats även om de ingår i en restaurang- eller cateringtjänst. Mervärdesbeskattningen av dryck, med eller utan alkohol blir alltså densamma oavsett om den ingår i en restaurang- eller cateringtjänst eller inte. Enligt utredningens mening bör sådana restaurang- och cateringtjänster, eller delar av sådana tjänster, som innebär att spritdrycker, vin eller starköl serveras inte omfattas av sänkt skattesats. Det bör således inte vara enbart själva spritdrycken, vinet eller starkölet som ska beskattas med normalskattesatsen utan hela till- Om man exempelvis serverar en starköl i en bar ska hela detta sammansatta tillhandahållande beskattas med normalskattesatsen. Förslag till ändring av bestämmelserna om skattereduktion för hushållsarbete I inkomstskattelagen (1999:1229) finns bestämmelser om skattereduktion för hushållsarbete (HUS-avdraget). HUS-avdraget omfattar exempelvis matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt städarbete eller annat rengöringsarbete som utförs i bostaden. Sådan matlagning och städning kan ingå i en cateringtjänst som enligt utredningens förslag ska mervärdesbeskattas . För att undvika en dubbelreglering föreslår utredningen att utgifter för hushållsarbete inte ska ge rätt till skattereduktion i de konkreta situationer arbetet ingår i en restaurang- eller cateringtjänst som mervärdesbeskattas . Det ingår i utredningens uppdrag att se till att en dubbelreglering inte uppstår. När kan nya regler träda i kraft? De nya reglerna föreslås träda i kraft . I utredningens uppdrag ingår att föreslå en finansiering inom mervärdesskatteområdet om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster innebär offentligfinansiella kostnader. Den offentligfinansiella nettokostnaden av sänkt mervärdesskatt från till på restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl, uppgår till 2012. Under förutsättning att en sänkning av skattesatsen för restaurang- och cateringtjänster ska finansieras inom mervärdesskatteområdet föreslår utredningen att skattesatsen om höjs till . lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 ska ha följande lydelse. Skatt enligt denna lag tas ut av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1.rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet, 2.omsättning av sådana konstverk som avses i 9 a kap. 5 §, och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo, 3.import av sådana konstverk, samlarföremål och antikviteter som avses i 9 a kap. 5–7 §§, 4.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av sådana livsmedel som avses i artikel 2 i och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, med undantag för a) annat vatten som avses i artikel 6 i rådets direktiv /83/EG av om kvaliteten på dricksvatten, ändrat genom och rådets förordning (EG) nr 1882/2003, än 1Lagen omtryckt 2000:500. 2Senaste lydelse 2006:1389. sådant vatten som tappas på flaskor eller i behållare som är avsedda för försäljning, och b) spritdrycker, vin och starköl. b) spritdrycker, vin och starköl, och 5. omsättning av restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av följande varor, om inte annat följer av 3 kap. 13 och 14 §§, under förutsättning att varorna inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam: – böcker, broschyrer, häften och liknande alster, även i form av enstaka blad, – tidningar och tidskrifter, – bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, – musiknoter, samt – kartor, inbegripet atlaser, väggkartor och topografiska kartor, 2.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av program och kataloger för verksamhet som avses i 5, 6, 7 eller 10 samt annan omsättning än för egen verksamhet, gemenskapsinternt förvärv och import av program och kataloger för verksamhet som avses i 3 kap. 18 §, allt under förutsättning att programmen och katalogerna inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam, 3.omsättning av radiotidningar samt omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av kassettidningar, om inte annat följer av 3 kap. 17 §, och av kassetter eller något annat tekniskt medium som återger en uppläsning av innehållet i en vara som omfattas av 1, 4.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av en vara som genom teckenspråk, punktskrift eller annan sådan särskild metod gör skrift eller annan information tillgänglig särskilt för läshandikappade, om inte annat följer av 3 kap. 4 §, 5.tillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar, 6.tjänster som avses i 3 kap. 11 § 2 och 4 om verksamheten inte bedrivs av och inte heller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna, 7.tillträde till och förevisning av djurparker, 8.upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av 1, 4 eller 5 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konst- närliga verk, dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information, 9. upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk, 10. omsättning av tjänster inom idrottsområdet som anges i 3 kap. 11 a § första stycket och som inte undantas från skatteplikt enligt andra stycket samma paragraf, och 11. personbefordran utom sådan befordran där resemomentet är av underordnad betydelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 67 kap. 13 c § inkomstskattelagen (1999:1229)3 ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2011:68 13 c § Som hushållsarbete räknas inte 1.arbete som enbart avser installationer eller service på maskiner och andra inventarier vid tillämpningen av 13 a eller 13 b §, 2.arbete för vilket försäkringsersättning lämnats, 3.arbete för vilket bidrag eller annat ekonomiskt stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting, eller 4.om- eller tillbyggnad av ett småhus för vilket fastighetsavgift inte har tagits ut enligt 6 § lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. 3.arbete för vilket bidrag eller annat ekonomiskt stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting, 4.om- eller tillbyggnad av ett småhus för vilket fastighetsavgift inte har tagits ut enligt 6 § lagen (2007:1398) om fastighetsavgift, eller 5.arbete som ingår i en sådan omsättning som avses i 7 kap. 1 § andra stycket 5 mervärdesskattelagen (1994:200). Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3 Lagen omtryckt 2008:803. Ett av de övergripande målen för den sittande regeringens ekonomiska politik är en varaktigt högre sysselsättning. Enligt de riktlinjer för skattepolitiken som antog (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU420, rskr. 2007/08:259) ska skattereglerna bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen (antalet arbetade timmar i ekonomin) genom ökat arbetsmarknadsdeltagande. Detta kan ske dels genom att personer som redan har arbete ökar sitt arbetsutbud, dels genom att fler kommer i arbete. har flera åtgärder vidtagits på skatteområdet i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen, bl.a. införandet av jobbskatteavdrag, sänkta socialavgifter för ungdomar samt skattereduktion för hushållsarbete och vissa byggtjänster (det så kallade HUS- avdraget). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:100 s. 42) anförde regeringen följande. Sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete. Den strukturella arbetslösheten förväntas därmed bli lägre. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där betydande effekter på den varaktiga sysselsättningen kan förväntas. Mervärdesskatten för dessa tjänster bör därför sänkas. Regeringen tillkännagav även att en utredning skulle tillsättas med uppdrag att ta fram lagförslag. beslutade regeringen om kommittédirektiv för utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster. Direktiven finns återgivna som bilaga 1 till detta delbetänkande. Sammanfattningsvis är utredningens uppdrag följande: Att ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) från till samma nivå som livsmedel (). Att redovisa vilka effekter detta kan förväntas ha på den samhällsekonomiska effektiviteten, den varaktiga sysselsättningen och på företagande. Att analysera om sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen. Att analysera vad en sänkt skattesats på dessa tjänster betyder i övrigt för exempelvis företagens administrativa börda och belastningen för . Enligt direktiven ska utredningsarbetet bedrivas i två etapper. Under den första etappen ska arbetet koncentreras kring restaurang- och cateringtjänster. Denna del av uppdraget redovisas i föreliggande delbetänkande. Enligt direktiven ska arbetet härefter bedrivas så att ett slutbetänkande kan redovisas . Utredningen har haft tre sammanträden och arbetet har skett i nära samarbete med utredningens experter från departement, myndigheter och organisationer. Utredaren och en av sekreterarna har sammanträffat med företrädare för Livsmedelsföretagen samt Bagare . Arbetet med att analysera konsekvenserna av lagförslagen har skett i samråd med . Mervärdesskatten infördes i . Den är en allmän konsumtionsskatt eller omsättningsskatt. Den kallas också för en indirekt skatt. Att mervärdesskatten är en konsumtionsskatt eller omsättningsskatt innebär att den är avsedd att träffa konsumtionen av varor och tjänster. Det är omsättningen av dessa varor och tjänster som beskattas. Tekniskt går det till så att den näringsidkare som omsätter varorna och tjänsterna ska betala in skatten till staten. Företagen fungerar därmed som uppbördsmän. Att mervärdesskatten är en allmän konsumtionsskatt innebär att skattebasen är vid och omfattar omsättningen av så gott som alla varor och tjänster. Försäljning av vissa uppräknade varor och tjänster är dock undantagen från skatteplikt och beskattas således inte. När mervärdesskatten kallas en indirekt skatt avser det att uttrycka att skatten förutsätts kunna övervältras framåt i distributionskedjan. Även om det är den näringsidkare som omsätter en vara eller en tjänst som är skyldig att betala in skatten till staten är avsikten att skatten ska vältras framåt på kunden som därigenom indirekt kommer att stå för skatten. Övervältringen sker genom att företagen helt eller delvis kompenserar sig för mervärdesskatten och för denna kostnad vidare till kunden genom en prishöjning. Mervärdesskatten är en flerledsskatt som påförs i alla led i produktions- och distributionskedjan till dess försäljning sker till den slutlige konsumenten. Varje led i kedjan svarar gentemot staten för skatten på den värdetillväxt som tillförs genom bearbetning, hantering eller annan prestation i det egna ledet. Skatt ska i princip alltid tas ut vid försäljning, i de fall omsättningen görs i en yrkesmässig verksamhet. I de fall kunden är en näringsidkare (som är skattskyldig för mervärdesskatt) har denne normalt avdragsrätt för den mervärdes- skatt som säljaren debiterar. Skatten blir därför inte någon kostnad i verksamheten. För säljaren benämns skattebeloppet utgående skatt (utgående moms) och hos köparen benämns samma belopp ingående skatt (ingående moms). När skatten ska redovisas till staten är det skillnaden mellan utgående och ingående skatt som ska betalas in (om den ingående skatten är större än den utgående skatten leder det till en återbetalning till företaget). Näringsidkaren som köpt en vara eller tjänst lägger i sin tur mervärdesskatt på försäljningsvärdet av den produkt eller tjänst som han omsätter. När varan eller tjänsten slutligen säljs till en slutkonsument (dvs. någon som inte har avdrags- eller återbetalningsrätt för ingående skatt) kommer skatten i sin helhet att utgöra en kostnad för denne. Vid omsättning inom landet av varor och tjänster, liksom vid varuimport och vissa varuförvärv från andra EU-länder, som är skattepliktiga, tas mervärdesskatt som huvudregel ut med ett pålägg på på varans eller tjänstens pris/värde (exklusive mervärdesskatten). Två lägre skattesatser tillämpas också beträffande vissa särskilt angivna varor/tjänster, nämligen respektive . De svenska mervärdesskattereglerna bygger i allt väsentligt på rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Inom EU har arbetet med att skapa gemensamma mervärdesskatteregler pågått .