sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — Av samma anled- ning måste eventuella hinder av administrativ natur för cirkulär migration eller att bedriva verksamhet elimineras. Det finns oftast ingen samlad bild av dessa ev. hinder och inga systematiska genom- gångar är gjord utifrån utgångspunkten cirkulär migration och utveckling. Vi anser att denna aspekt ska finnas med hos svenska myndigheter och företrädare för i kontakter med länder med vilka har ett migrationsutbyte. Det bör också kunna övervägas att med olika former av förvaltningsbistånd reducera dessa hinder. 6.4Utvecklingseffekter i genom den svenska diasporan utomlands Globaliseringen och ökande internationell migration leder till att allt fler personer under någon del av sitt liv bor i och får en relation till ett annat land än sitt födelseland. Detta gäller såväl personer födda i som bor utomlands, som per- soner födda utomlands och som någon period har bott i för att sedan flytta utomlands igen. Följden av detta blir att det ute i världen finns allt större grupper av personer av svenskt ursprung, såväl som personer av utländskt ursprung som har bott och verkat någon period i . Den här gruppen kan i det här sammanhanget kallas för en svensk diaspora utomlands. Statistiken över den svenska diasporans storlek är bristfällig. Uppskattningar från SCB tyder på att det handlar om drygt 250 000 svenskar som bor utomlands och uppgifter som kommittén låtit SCB ta fram Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration visar att har nära 170 000 utrikes födda, som någon period har varit folkbokförda i , flyttat utomlands.25 Bland dessa personer vet vi erfarenhetsmässigt att det finns många som har en välvillig inställning till och som i många fall också kan ha band kvar till . Otaliga exempel finns på personer utomlands som efter att i ett tidigare skede i livet ha bott och verkat i nu har framskjutna positioner i sina ursprungs- länder inom politik, kultur, handel eller förvaltning. De kan spela en roll för såväl utvecklingen i som för att ta tillvara svenska intresse i de länder de bor i. I många länder har svenska ambassaden och andra svenska myndig- heter ett kontaktnät i vilket det ingår personer som har en koppling till genom att de har bott och studerat eller arbetat här. Många av dem kan fungera som interlokutörer om sitt land, som tolkar, är presumtiva handelspartners och kan vara framtida cirkulärmigranter tillbaka till . Förslag: Utlandsmyndigheterna får i uppdrag att i sin verksam- het på ett systematiskt sätt skapa kontaktytor med hela den utvidgade svenska diasporan. Resultatet av dessa kontakter ska redovisas och utvärderas . Den svenska diasporan utomlands, såväl den som består av svenska medborgare som den som består av personer med en koppling till genom att de ha bott här, anser vi vara en viktig resurs för i det land som de nu bor i. De kan vara en viktig länk mellan och landet inom områden som affärs- verksamhet, handel, utvecklingssamarbete, politik och kultur. har utlandsmyndigheterna ett uppdrag att ha en nära kontakt med och överblick över de svenska medborgare som bor i landet. Ett syfte med detta är att kunna nå svenska medborg- are och kunna ge dem stöd i händelse av en kris av något slag. Ett annat är att de kan utgöra en viktig kanal in samhället de bor i. Den andra delen av den svenska diasporan, de som inte är svenska medborgare men har sin koppling till genom tidigare 25 I kommitténs delbetänkande SOU 2010:40, avsnitt 3.4, s. 80–83 beskrivs och kvantifieras den svenska diasporan utomlands. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration bosättning här, har svenska staten inte samma åtaganden för att ge stöd till vid kriser. Däremot är den en central grupp för kontakter på alla nivåer och inom alla sektorer av det samhälle de bor och verkar i. Även denna grupp har svenska utlandsmyndigheter kontakter med, men vi menar att det finns anledning att i större utsträckning uppmärksamma den här gruppen och systematiskt skapa en fungerande kontaktyta mellan svenska intressenter och denna diaspora. Den här diasporan är storleksmässigt inte så stor i varje enskilt land, men många har framskjutna och strategiskt viktiga positioner i sina hemländer. Knappt 170 000 utrikes födda har efter att ha bott i lämnat landet under 2000-talet.26 En stor del av dessa är personer från eller EU27, men en växande del finns i utvecklingsländer. 26 Se delbetänkandet SOU 2010:40, avsnitt 3.4. 7Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter 7.1Inom EU pågår ett arbete kring cirkulär migration och utveckling Kommittén har tidigare beskrivit arbetet inom EU med cirkulär migration och utveckling.1 Ett utvecklingsarbete pågår inom hela migrationsområdet och delar av detta är också av direkt relevans för kommitténs syn på cirkulär migration och utveckling. I de över- väganden som kommissionen gör om cirkulär migration utgår man huvudsakligen från den del av cirkulär migration som vi har kallat styrd cirkulär migration, vilket närmast är att betrakta som en vari- ant av ett gästarbetarsystem. Detta gör att det vid jämförelser mellan diskussionerna inom EU och i ibland blir diskre- panser mellan vad som avses. I kommitténs delbetänkande har vi diskuterat vår syn på styrd kontra spontan cirkulär migration.2 Kommittén förordar spontan cirkulär migration såsom det som passar svenska förhållanden bäst. () är ett forum för utbyte av information och kunskap inom migrationsområdet. Syftet med EMN är att samla in och tillhandahålla tillförlitlig och jämförbar information om migration från medlemsländerna, detta för att stödja arbetet med EU:s politik inom migrationsområdet. och alla EU:s medlemsstater utom och deltar i sam- arbetet. EMN har funnits och verksamheten perma- nentades 2008. Det är kommissionen som ansvarar för EMN och nätverket har en nationell kontaktpunkt i varje land. 1SOU 2010:40 kapitel 9 s. 223–233. 2SOU 2010:40 avsnitt 3.1 s. 59–70. Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter De nationella kontaktpunkterna deltar i EMN:s möten och lämnar rapporter om nationell policy i olika migrationsrelaterade frågor. EMN har också ett system med ad hoc-frågor för att utbyta information kring policy och regelverk i olika länder. De nationella kontaktpunkterna arbetar med att besvara ad hoc-förfrågningarna från andra kontaktpunkter. har en av de centrala frågorna för EMN varit cirku- lär migration. Ett arbete har pågått för att kartlägga temporär och cirkulär migration i medlemsländerna och de nationella kontakt- punkterna har lämnat nationella rapporter. En sammanställning av dessa väntas publiceras . Europeiska Rådet antog slutsatser om att man ska inrätta s.k. partnerskap för rörlighet och cirkulär migration.3 Inledningsvis har man arbetat med partnerskap med , och . deltar i partnerskapen med och . Arbetsförmedlingen4 deltar i ett av EU finansierat projekt inom ramen för partnerskapet. Projektet har rönt stort intresse och kan komma att utgöra en förlaga för ev. lik- nande projekt i framtida partnerskap för rörlighet. Projektet har en tydlig koppling mellan migration och utveckling genom att syftet är att matcha behovet av kvalificerad arbetskraft i med utbudet av lämplig arbetskraft i den moldaviska diasporan. Ett projekt med liknande inriktning och upplägg har påbörjats inom ramen för partnerskapet för rörlighet med . Nya partnerskap för rörlighet med och förbereds och förväntas ingås . har för avsikt att delta i partnerskapet med . Under det svenska ordförandeskapet i EU antog nu gällande femårsprogram för migration och asylpolitik, det s.k. Stockholmsprogrammet.5 I enlighet med programmet ska kommissionen utvärdera EU:s globala ansats för migration. Utvärderingen presenteras i ett med- delande från kommissionen och kommer troligen att innehålla konkreta förslag på hur medlemsstaterna och EU kan koppla sam- man migration och utveckling. 3Se SOU 2010:40 avsnitt 9.2, s. 225. 4Se SOU 2010:40 avsnitt 7.8, s. 209. 5Se SOU 2010:40 avsnitt 9.7, s. 232–233. SOU 2011:28 Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter 7.2Underlag för en politik för cirkulär migration och utveckling Förslag och bedömning: Regeringen ger Statistiska Central- byrån (SCB), och Sida i uppdrag att tillsam- mans och i samverkan med forskare precisera vilka nya krav som ska ställas på migrationsrelaterad statistik för att beskriva och erbjuda underlag för framtida forskning och samhällsinforma- tion om migration. En gemensam rapport ska tillställas reger- ingen . Det är av stor vikt att ytterligare forskning bedrivs som belyser hela spektrat av cirkulär migration och utveckling i ett livsperspektiv. Debatten på migrationsområdet innefattar ett stort samhälls- engagemang och en genuin önskan från alla inblandade att få mer kunskap om området. politik kring cirkulär migration och utveckling måste i så stor utsträckning som möjligt bygga på kun- skaper om cirkulära migrationsströmmar och migrationens påver- kan på utveckling. Den fortsatta utvecklingen av politikområdet främjas av ökande kunskaper. Behov av mer kvantitativa underlag Kommittén har gjort en bearbetning av befintlig officiell statistik som SCB för. Denna statistik bygger på uppgifter om dem som var folkbokförda i och händelser i form av tidpunkt för invandring och utvandring. Historiskt har vi kun- nat följa händelser bakåt i tiden. Detta faktaunderlag är unikt och har hjälpt oss att kasta ljus över hur vanligt det är med cirkulär migration. har det tvingat oss att inför de statistiska be- arbetningarna använda en statistisk definition av cirkulär migration som inte alltid stämmer med den som vi använder när vi teoretiskt beskriver cirkulär migration.6 Vid våra analyser önskar vi att vi i större utsträckning skulle ha haft tillgång till statistik som skulle ha kunna gjort att vi skulle kunna följa grupper av migranter över tiden, s.k. kohortstatistik. Sådan statistik skulle exempelvis kunna hjälpa oss att besvara frågor om hur länge migranter av olika kategorier definierade efter utlän- 6 Se SOU 2010:40, kapitel 3. Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter ningslagens kriterier stannar i och hur de tar innan de eventuellt kommer tillbaka igen efter att ha bott utomlands en period. Det skulle också kunna vara möjligt att med hjälp av bear- betningar av andra register visa vilka socio-ekonomiska föränd- ringar som en migrant har genomgått över tiden. Detta ställer krav på att grundstatistiken är insamlad och organiserad efter en viss princip. Vi anser att det kan finnas möjligheter att de statistikförande myndigheterna kan få ut mer av det basmaterial som redan nu finns insamlat, men att det också finns anledning att se om andra grund- data behöver samlas in och om de behöver vara organiserade på ett annat sätt för att det ska vara möjligt att beskriva den moderna migrationen. Vi anser att ett uppdrag från regeringen till Migra- tionsverket, Sida och SCB att tillsammans med forskare precisera vilka nya krav som ställs på migrationsrelaterad statistik för att be- skriva och erbjuda underlag för framtida forskning är ett första steg för att skapa ett bättre faktaunderlag. Vi har i våra beskrivningar och analyser visat att s.k. remitte- ringar, dvs. de kapitalflöden som går från migranter tillbaka till familj och vänner i ursprungslandet, har ökat kraftigt och tillmäts allt större betydelse för utvecklingen i det land där befolkningen tar emot dessa remitteringar. Det är dock svårt att på ett bra sätt följa denna utvecklingen i den officiella statistiken.7 Vi anser att regeringen tydligt ska efterfråga denna statistik från . Behov av mer forskning Forskning om migration pågår på flera svenska universitet och hög- skolor, bl.a. internationell migration och etniska relationer (CEIFO) vid , Inter- nationell migration och etniska relationer () vid Hög- skola, migration, etnicitet och samhälle (REMESO) vid , , Institu- tionen för globala studier vid samt Kultur- geografiska institutionen vid . Migration är ett samhällsfenomen som har stora implikationer för samhällen och även tar stort utrymme på den politiska agendan och i samhälls- debatten. Detta medför att det även initieras ny forskning inom området. Det finns ett behov av en överblick över de fråge- 7 , och (2011). SOU 2011:28 Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter ställningar kring vilka forskning pågår. Genom att tydligare samla forskningsresultat kring migration och utveckling kan kunskaperna kring detta öka. Kommittén ser att detta kan vara en uppgift för det forskningscenter om migration som aviserats. Kommittén ser ett särskilt behov av ökad kunskap om cirkulär migration och kopplingen mellan migration och utveckling. Några områden där kommittén ser ett ökat forskningsbehov är: Hur når information om arbetstillfällen och möjligheter att lagligen migrera personer i ursprungsländerna? Hur ser nätverk, geografiska noder och sociala kontakter ut? Hur tar vi bäst tillvara migranters kompetens och resurser? Hur påverkar misshushållning med kunskap och erfa- renhet cirkulär migration? Varför är det svårt för många med utländsk bakgrund att få ett arbete i paritet med sina kvalifika- tioner. är kunskapen om repetitiva flytt- ningar och durationer bristande. Hur vanligt är det med upp- repade flyttningar och hur långa tidsperioder bor och arbetar man i ett land? Varför flyttar man tillbaka och eventuellt åter igen? Vilka avväganden görs av individerna? Forskning kring detta ställer krav på förbättrad statistik. Kopplingen mellan migration och utveckling. Det finns ett stort behov av en mer systematiserad bild av kopplingen mellan migra- tion och utveckling. Hur stor är utvecklingsutväxlingen för en migrant jämfört med en person som inte flyttar? Detta gäller främst påverkan i ursprungsländerna, men det finns även ett behov av forskning om hur migrationen påverkar destinations- landet. Migrantens kopplingar till ursprungslandet. Diasporor har starka kopplingar till sina ursprungsländer. Hur ser denna koppling ut? Vilka uttryck tar det sig när man vill bidra till utvecklingen i ursprungslandet utan att för den skull flytta tillbaka? Det finns ett behov av ytterligare forskning kring remitteringar ur ett svenskt perspektiv. Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter 7.3Flera av statens myndigheter och bolag arbetar med frågor som rör cirkulär migration och utveckling 7.3.1Behov finns av att informera myndigheter om cirkulär migration och utveckling Förslag: Regeringen ska i en skrivelse eller genom annan infor- mation till relevanta myndigheter översiktligt redogöra för sam- banden mellan cirkulär migration och utveckling. I denna bör myndigheterna uppmanas att göra vad man kan inom sitt ansvars- område för att underlätta för cirkulär migration, vilket därigenom positivt påverkar migrationens påverkan på ursprungsländernas utveckling. En politik för cirkulär migration och utveckling innefattar politik inom flera olika politikområden. Centrala myndigheter är Migra- tionsverket som hanterar alla frågor om migration och Sida som är övergripande myndighet för frågor rörande internationellt bistånd. Parallellt med dessa myndigheter finns ett antal andra statliga myndigheter som på något sätt hanterar frågor som har en mer eller mindre nära koppling till frågor om migration och utveckling. Kommittén är angelägen att alla myndigheter tillsammans inom sitt respektive politikområde påverkar hela frågeställningen om cirkulär migration och utveckling i positiv riktning. I en del fall är det en direkt påverkan och i en del fall sker påverkan indirekt. I de senare fallen är det en viktig fråga att det finns ett medvetande på dessa myndigheter för att dess verksamhet har betydelse för kommitténs frågeställning. Det kan gälla sådana frågor som att avmystifiera företeelser som att man flyttar upprepade gånger in och ut ur eller att man under relativt långa perioder tillbringar tid i sitt ursprungs- land. SOU 2011:28 Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter 7.3.2Sida och kan samverka Förslag: Regeringen ger Sida och ett gemen- samt uppdrag att till regeringen inkomma med en genomgång av inom vilka delar av konceptet migration och utveckling som man kan samarbeta för att uppnå synergi- effekter. Såväl Sida som har haft uppdrag från regeringen att redogöra för sitt arbete med cirkulär migration och utveckling.8 I rapporterna konstateras att man har starka ämnes- mässiga beröringspunkter, men att man inte har något mer omfat- tande samarbete. En del av den olika syn som finns mellan myndig- heterna på hur man ska arbeta med frågor om migrationens påver- kan på utveckling ligger i att man har skild geografisk utgångs- punkt. arbetar främst med migration med anknyt- ning till och Sida mest med migration mellan länder i syd. Trots att myndigheternas uppdrag skiljer sig åt menar kommittén att det finns beröringspunkter mellan myndigheternas arbete och att man på olika sätt kan vara ett stöd i varandras arbete. Det kan t.ex. gälla kontakter och samarbete med diasporaorganisationer i . Ett ökat samarbete där olika perspektiv ytterligare vävs samman och samarbetet fördjupas mellan Sida och bör kunna ge synergier för båda myndigheterna. 7.3.3Flera myndigheter och statliga bolag ger stöd till egna företagare med utländsk bakgrund Bedömning: Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ansvara för att erfarenheter sammanställs av statliga myndigheters och statliga bolags arbete med rådgivning till personer med utländsk bakgrund som vill starta eller redan har företag i och hur dessa erfarenheter kan användas för att stödja personer som önskar starta verksamhet i sina ursprungsländer. Arbetsgruppen ska i en skriftlig rapport redovisa sitt arbete till regeringen . Flera myndigheter och statliga bolag har som en del i sina uppdrag att de ska ge stöd och råd till företagare med utländsk bakgrund 8 Se SOU 2010:40 avsnitten 8.2 och 8.3, s. 214–219. Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter och/eller med företagsetablering i utlandet.9 Olika aspekter på denna frågeställning är aktuella för , , och . torde även vara aktuell för egenföretagare som är medlemmar i liv eller Företagarna. Även Sida är en viktig aktör för att ta tillvara den utvecklingspotential som dessa företag kan innebära i sina verksamheter i utvecklingsländerna. Den frågeställning som inte har någon självklar organisatorisk hemvist är vilken typ av stöd som kan ges till företagare med utländsk bakgrund som vill starta verksamhet i ursprungslandet. Kommittén menar att det finns anledning att föra samman representanter från alla aktuella myndigheter och statliga bolag för att diskutera frågan om rådgivning och stöd till egenföretagare med utländsk bakgrund som önskar starta verksamhet i ursprungslandet. Syftet med detta är att bygga vidare på de erfarenheter kring stöd till nyföretagande och etablering i utlandet som finns inom respek- tive område. 7.3.4Integration och arbetsmarknad är av stor betydelse för cirkulär migration Bedömning: God integration är av stor vikt för lyckad cirkulär migration. Ett positivt samband mellan cirkulär migration och utveckling förutsätter att migranten genom sin egen kompetens och utveckling också bidrar till utvecklingen i sitt ursprungs- land. Det är därför av största vikt att migranter integreras väl och därmed får ett arbete som är relevant i förhållande till den egna utbildningen och tidigare erfarenheter. Diskriminering utgör fortsatt ett stort problem. Ingen per- son ska behöva utsättas för diskriminering i . Det är centralt, förutom för individen även för utvecklingen både i och i ursprungsländerna, att vi kan tillvarata kompetens och kunskaper hos personer med olika bakgrund. Målet för den svenska integrationspolitiken är lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etniskt eller kulturell bak- grund.10 Detta innebär att förutsättningarna i ska vara 9Se kapitel 4. 2010/11:1, Statsbudgeten 2011, Utgiftsområde 13 – Integration och jämställdhet. SOU 2011:28 Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter desamma för alla människor i , oavsett bakgrund. Kom- mittén ska enligt sitt uppdrag undersöka om integrationspolitikens mål underlättar eller förhindrar rörlighet, samt om, och i så fall hur, främjandet av cirkulär migration hamnar i konflikt med detta mål. I delbetänkandet har kommittén diskuterat sambandet mellan integration och cirkulär migration och kommittén redogör där för att allt fler studier visar att utflyttade migranters engagemang i ursprungslandet kan ha en positiv påverkan på integrationen i det nya landet, som en god integration i destina- tionslandet bidrar till att förbättra förutsättningarna för en god återintegrering i ursprungslandet vid ett eventuellt återvändande.11 Det finns dock ett behov av bättre kunskap om cirkulär migration och dess effekter på integration. Detta inte minst ur ett svenskt perspektiv. Kommittén har redan i delbetänkandet understrukit vikten av att migranters kunskaper och erfarenheter tas tillvara och att indi- viden får möjlighet att utvecklas vidare i . Detta är viktigt för möjligheten till utveckling för individen, men också för indivi- dens integration i . God arbetsmarknadsanknytning, språk- kunskaper och sociala nätverk är faktorer som bidrar till lyckad integration. Att migranten utvecklas och förvärvar nya kunskaper är centralt för att individen i ett senare skede ska kunna bidra till utvecklingen i sitt ursprungsland, oavsett om detta sker genom återvandring, ett temporärt återvändande eller genom utvecklings- aktiviteter i . Vidare är det ur ett samhällsekonomiskt per- spektiv viktigt att migranters kunskaper tas tillvara i , migranters kompetens utgör ett viktigt tillskott till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att mottagar- landet tar vara på den kompetens som migranter besitter är således centralt för att migration ska kunna bidra till utveckling för indi- viden, för ursprungslandet och för mottagarlandet. Kommittén har också redan i delbetänkandet påpekat att diskri- minering förekommer inom många olika samhällsområden. Detta är oacceptabelt. Flera satsningar har gjorts för att minska diskrimi- neringen, bl.a. trädde en ny diskrimineringslagstiftning i kraft . I samband med detta inrättades också den nya myn- digheten . Diskriminering är fort- satt ett stort problem och det är viktigt att arbeta vidare med attityd- förändringar inom detta område. 11 Se delbetänkande SOU 2010:40, kapitel 6. Arbete med cirkulär migration och utveckling inom EU och vid svenska myndigheter 7.3.5Validering och erkännande av tredjelandsmedborgares yrkes- och utbildningskvalifikationer Bedömning och förslag: En fungerande och effektiv process för validering av utländsk utbildning och erfarenhet är av största vikt för att främja cirkulär migration och utveckling. Om valide- ringen ska kunna bidra till att individens kompetens tas tillvara på ett bättre sätt är det viktigt att den kompletteras med upp- följning kring behov av kompletterande utbildning. Regeringen bör ge Myndigheten för , Hög- skoleverket, Verket för högskoleservice och andra svenska myndig- heter med valideringsuppdrag i uppdrag att återkomma med för- slag på hur ett samarbete med relevanta aktörer i några viktiga ursprungsländer kan utformas. Detta i syfte att utveckla kompe- tens och kunskap om validering i dessa, för att underlätta cirkulär migration mellan och dessa länder. Validering innebär en strukturerad bedömning, värdering, och er- kännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. En fungerande validering är av betydelse eftersom möjligheten att få sin kompetens styrkt ofta är en förutsättning för att få ett arbete inom rätt kompetensområde.