sou · GZB314 · 2011-02-15 00:00:00 — Som beskrivits ovan påverkar innehållet en rad mekaniska och kemiska egenskaper och har i tidigare rapporter uppmanat SKB att närmare studera och redovisa detta. Andra viktiga faktorer för att ge bufferten optimala egenskaper utgörs av den förbehandling bentoniten utsätts för innan den place- 18Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. 19=Cu + H2O Ù =CuOH + ½H2 där =betecknar ytan. ex. E. Protopopoff and P. ; Electrochimica Acta, 51, 408 [2005]. Barriärernas beständighet i slutförvarsmiljö ras i förvaret. Dit hör till exempel malning, vattentillsatser och kompaktering som alla påverkar egenskaperna på olika sätt. Förbehandlingen ger ju också en viss möjlighet att modifiera bentoniten om man så önskar. Det kanske vore värt att pröva om en tillsats av till exempel en begränsad mängd Cu+ joner i bentoniten skulle kunna motverka eller i varje fall försvåra en eventuell oxidation av kopparkapseln. Korrosionsreaktionen av koppar kan sammanfattningsvis uttryckas som en kemisk jämvikt, Cu Ù Cu+ + e-, och en liten mängd tillsatt CuCl (på höger sida i jämviktsuttrycket) gör kopparmetallen (Cu på vänster sida) stabilare. har i tidigare rapporter beskrivit vattenmättnadsprocessen som en viktig parameter för buffertens framtida funktion22. Ett mycket torrt berg (som förväntas i ) innebär att vattenmättnaden tar mycket och bentoniten närmast kopparkapseln kommer att torka ut i hög grad, vilket kommer att påverka buffertens hållfasthet och dess kemisk/fysikaliska egenskaper i övrigt. I samband med att miljön närmast kapseln blir torrare kommer värmeledningsförmågan genom bufferten troligen att minska vilket betyder att en högre temperatur kommer att upprätthållas . Det i sin tur betyder att bufferten kan bli sprödare, vilket också har konstaterats av SKB23. Frågan är om den kompakterade bentoniten håller ihop eller om den faller sönder vid uttorkningen, och hur detta påverkar buffertens egenskaper innan och efter den har vattenmättats. Det bör vara ett område för SKB:s fortsatta utvecklingsarbete. De experiment som har gjorts om hur bentonitens svälltryck påverkas av frysning är högst relevanta med tanke på förvarets långsiktiga funktion. Frågan är om slutsatsen att frysningen inte innebär några problem är helt riktig. Om yttertemperaturen sjunker kommer återfyllningen närmast markytan att frysa först. Vattnet som har sugits upp av bentoniten innehåller lösta ämnen och salter som när bentoniten fryser kommer att separeras från vattnet och koncentreras. Ju längre den djupfrysta perioden varar desto mer uttalad blir den processen. När bentoniten sedan åter tinar upp och smältvatten rinner ner i förvaret finns det troligen risk för att bentoniten och därmed återfyllningens egenskaper har påverkats negativt. Studier som innebär att bentonit upprepade gånger får frysa i förorenat grundvatten och därefter åter tinas upp bör genomföras. 22SOU 2007:38, SOU 2008:70. Barriärernas beständighet i slutförvarsmiljö Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. Mechanisms of Copper Corrosion in Aqueous Environments; A report from scientific workshop on , 2009; Report 2009:4. , D., Latanision, R., King, F., , H. and , W. Möte om kopparkorrosion; MIT, , 4–. Szakalos, P., , G. and Wikmark, G. (2007). Corrosion of copper by water; Electrochemical and Solid-State Letters, 10(11), C63–C67. , G., et al. (2009) Water corrodes copper. Lett 132, 311–316. , G. et al. (2009) Detection of hydrogen in corrosion of copper in pure water. Corrosion-2009, NACE, , , Paper No. Apted, M.J., , D.G. and Saario, T. (2009). A review of evidence for corrosion of copper by water. SSM Report 2009:30. King, F., Ahonen, L., Taxén, C., Vuorinen, U. and , L. (2002). Copper corrosion under expected conditions in a deep geologic repository. (2010). Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SSM; Research 2010:17; Copper Corrosion Experiments. 2010; Hemlig rapport: Kapslarna korroderar; SKB släpper nya hemliga kopparrön. Long term test of buffer material at the , Final report on the A2 test parcel TR-09-29. Protopopoff, E. and , P. (2003) Potential-pH diagrams for sulfur and hydroxyl adsorbed on copper surfaces in water containing sulfides,sulfites or thiosulfates. Corrosion Science 45, 1191–1201. Barriärernas beständighet i slutförvarsmiljö Protopopoff, E. and , P.n (2005); Potential-pH diagrams for hydroxyl and hydrogen adsorbed on a copper surface, Electrochimica Acta, 51, 408–417. Thermo-mechanical cementation effects on bentonite investigated by unconfined compression tests TR-10-41. Freezing of bentonite – Experimental studies and theoretical considerations TR-10-40. Bentonite erosion – Final report TR-09-34. Final Disposal of Nuclear ; for Swedish Nuclear Fuel and (SKB´s) RD&D Programme 2007 (SOU 2008:70). Tid för slutförvaring av käravfall – samhälle, teknik och natur; En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38). 4Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv Vid planering av samhällsförändringar kommer frågan om alternativ alltid upp i någon form i olika delar av planeringsprocessen. Vilka alternativ finns tillgängliga? Vilka anses möjliga eller rimliga att genomföra? När ska de läggas fram? Detta är frågor som alla aktörer i en planeringsprocess ställer sig och tar ställning till – medvetet eller omedvetet. När det gäller slutförvar av använt kärnbränsle har frågor om alternativ teknik och alternativ plats varit en återkommande fråga . Frågan om de geologiska förutsättningarna för platsvalet uppmärksammas i en annan del av denna kunskapslägesrapport. I detta avsnitt behandlas frågan om alternativa metoder till KBS 3 i ett rättsligt, tekniskt och samhällsvetenskapligt perspektiv. Inför SKB:s ansökan om uppförande av ett slutförvar för använt kärnbränsle är det mycket relevant att fokusera frågan om alternativen till KBS 3. Det är relevant ur ett demokratiskt perspektiv och ur perspektivet att kunskapsunderlaget inför miljödomstolens och regeringens beslut ska vara allsidigt och främja en samlad bedömning. Hur alternativa tekniker och metoder för slutförvar hanteras i planeringsprocessen och hur slutförvarets plats valts ut utgör centrala frågor i detta skede. har alltsedan sin första kunskapslägesrapport uppmärksammat den så kallade alternativfrågan. Egentligen handlar det om två olika delfrågor: 1.vilka alternativ till KBS 3 bör beaktas av SKB? 2.vilka krav bör en sådan alternativredovisning uppfylla? Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv är det främst alternativet djupa borrhål som framhävts i diskussionen (bland annat vid alternativseminarium 2006, seminariet om djupa borrhål 2007, kunskapslägesrapporten och rapport till 2010). I rådets synpunkter på SKB:s preliminära miljökonsekvensbeskrivning (MKB 2010) framhålls att den information som presenteras i miljökonsekvensbeskrivningen måste vara så omfattande att det i alla frågor tydligt framgår vilka ställningstaganden SKB gör och vilken grund SKB har för dessa ställningstaganden. Rådet anser att detta inte är fallet när det gäller underlag för bedömning av miljöeffekter med avseende på den långsiktiga säkerheten, beskrivning och bedömning av alternativa metoder (inkl. noll-alternativet) samt vad som ligger till grund för SKB:s val av plats. Huvudsyftet med detta avsnitt är att, i relation till rådets kunskapslägesrapporten , redovisa nya kunskaper om alternativa metoder. Avsnittet handlar om det aktuella läget när det gäller: 1.tolkningar av de rättsliga kraven på alternativredovisning 2.eventuella nya fakta som tillkommit när det gäller tekniker och metoder för slutförvar, främst alternativen djupa borrhål och transmutation 3.samhällsvetenskapens bidrag till att belysa huruvida alternativ hanterats i tillräcklig omfattning i planeringsprocessen. 4.1Rättsliga aspekter på alternativfrågan Krav på att redovisa alternativ i samband med ansökningar om tillåtlighet för verksamheter regleras rättsligt i bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivning. Hur kraven ska tolkas har varit och är föremål för diskussion. Avsikten här är att visa på det nuvarande läget i den rättsliga tolkningen av vilka alternativa utformningar som bör redovisas i samband med en ansökan enligt om ett slutförvar för använt kärnbränsle. 4.1.1Syftet med en miljökonsekvensbeskrivning En miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i det underlag som läggs till grund för prövningen av en tillståndsansökan enligt . Enligt 6 kap. 7 § första stycket i ska en miljökon- Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv sekvensbeskrivning, i den utsträckning det behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning, innehålla de uppgifter som behövs för att beskrivningen ska uppfylla sitt syfte. Detta syfte är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som den planerade verksamheten eller åtgärden kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, dels på annan hushållning med material, råvaror och energi. Vidare är syftet att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och miljö.1 Av förarbetena till framgår att arbetet med en miljökonsekvensbeskrivning ska ge ett så bra underlag som möjligt för beslut om verksamheter eller åtgärder, som var för sig eller sammantagna kan påverka människors hälsa, miljö, hushållningen med mark och vatten med mera. Arbetet ska medverka till att kunskapsluckor upptäcks, liksom till ökad kunskap och insikt om miljö-, hälso- och naturresursfrågor i det enskilda ärendet. Allmänhetens medverkan och möjlighet att påverka miljökonsekvensbeskrivningen och den planerade verksamheten i ett tidigt skede är en viktig del i sammanhanget2. 4.1.2Alternativa platser och alternativa utformningar Om verksamheten eller åtgärden – som när det gäller ett slutförvar för använt kärnbränsle – kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska miljökonsekvensbeskrivningen alltid innehålla en redovisning av alternativa platser, om sådana är möjliga, samt alternativa utformningar. Sökanden ska i samband med redovisningen också motivera varför ett visst alternativ har valts. Konsekvenserna av att verksamheten eller åtgärden inte alls kommer till stånd – det så kallade nollalternativet – ska också beskrivas.3 Nollalternativet innebär att en jämförelse ska göras av konsekvenserna mellan att genomföra det projekt som ansökan avser och en förväntad framtida situation där det aktuella projektet inte är genomfört. Förhållandena vid nollalternativet fungerar alltså som referensram för att underlätta jämförelser mellan olika alternativ – i detta fall mellan att uppföra ett 1Jfr 6 kap. 3 § . 1997/98:45 II s. 56. 3Jfr 6 kap. 7 § andra stycket punkten 4 . Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv slutförvar för använt kärnbränsle och att fortsätta att mellanlagra det använda kärnbränslet. Delvis liknande regler finns inom gemenskapsrätten, när ett projekt kan antas medföra betydande påverkan på miljön. Sålunda ska exploatören under närmare angivna förutsättningar tillhandahålla bland annat en översiktlig redovisning av de huvudalternativ som exploatören övervägt, och de viktigaste orsakerna till den valda lösningen med beaktande av miljöeffekterna.4 Beträffande innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen har som framgått kravet på en redovisning av alternativ kommit till direkt uttryck i lagtexten, för de fall då verksamheten eller åtgärden ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Vad som närmare ligger i lagens krav anges emellertid inte. I motiven erinras om gemenskapsrättens regler och det som där sägs om en översiktlig redovisning. Lagstiftaren har dock betecknat kravet på en redovisning av alternativ som grundläggande och betonat att inte bara alternativa utformningar utan också – i förekommande fall – alternativa platser måste anges om miljökonsekvensbeskrivningen ska fylla sin funktion.5 Kravet på en redovisning av alternativ måste ses i samband med de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljöbalken6. En sökande ska visa att de förpliktelser som följer av kapitlet efterlevs. Det gäller bland annat skyldigheten att vidta försiktighetsmått och välja en plats som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljö.7 Redovisningen ska kunna läggas till grund för en bedömning av ansökan enligt 2 kap. . En miljökonsekvensbeskrivning ska på så sätt bidra till att en viss verksamhet, om den får komma till stånd, leder till så lite negativ miljöpåverkan som möjligt.8 Vidare finns en koppling till det tidigare samrådet, genom att sökanden kan ha anledning att i miljökonsekvensbeskrivningen behandla realistiska alternativ som kommer fram vid samrådet9. 4se artikel 5 i Rådets direktiv /337/EEG av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelse enligt direktiv /11/EG av den 3mars 1997). 1997/98:45 del 1 s. 290 och del 2 s. 63. 6NJA 2009 s. 321 (HD , mål nr T 3126-07, s. 7). 1997/98:45 del 2 s. 63. 1997/98 del 2 s. 56. 9NJA 2009 s. 321 (HD , mål nr T 3126-07, s. 7) Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv har enligt balken givits en möjlighet att med utgångspunkt i det enskilda fallet bestämma inriktningen och omfattningen av redovisningen. Enligt balkens bestämmelser får inom ramen för samrådsförfarandet ställa krav på att även andra jämförbara sätt att nå samma syfte ska redovisas10. I sitt beslut avseende ett eventuellt djupförvar för använt kärnbränsle vid Forsmark gör i län följande bedömning: utöver en redovisning och bedömning av realistiska alternativa metoder, för slutligt omhändertagande av det använda kärnbränslet som ett avfall, inom ramen för miljökonsekvensbeskrivningen har inte funnit att det föreligger skäl att ställa krav på en särskild redovisning av andra jämförbara sätt att nå samma syfte enligt 6 kap 7 § andra stycket när alternativa utformningar redovisas i miljökonsekvensbeskrivningen. Som motiv till denna bedömning ser : att möjligheten att nyttiggöra det använda kärnbränslet, som en resurs för produktion av elkraft, inte är realistisk med hänsyn till den svenska inställningen och lagstiftningen med avseende på kärnteknisk verksamhet. Därmed kan enligt bedömning: de krav, som behöver ställas på en bred alternativredovisning i miljökonsekvensbeskrivningen, utgå från bestämmelsen i 6 kap 7 § första stycket fjärde punkten , som bland annat föreskriver en redovisning av alternativa platser och alternativa utformningar. beslut hindrar dock inte att frågan om alternativa sätt aktualiseras hos domstolen, men då inom ramen för den materiella bedömningen av tillståndsansökningen. 4.1.4Krav på alternativ under ett samrådsförfarande Miljökonsekvensbeskrivningen ska i ett tidigare led föregås av ett samrådsförfarande mellan verksamhetsutövaren, myndigheter och enskilda11. Samrådet ska utgöra en del i arbetet med miljökonse- 10Jfr 6 kap. 4 och 5 §§ . 11Jfr 6 kap. 4 § . Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv kvensbeskrivningen, och det ska finnas en möjlighet för de olika intressenterna att påverka beskrivningens innehåll och utformning genom sina synpunkter12. Samrådet ska komma in i ett så tidigt skede att även mer grundläggande förändringar av projektet är praktiskt möjliga. Genom miljökonsekvensbeskrivningen sker det en offentlig redovisning av den inverkan som en planerad verksamhet kan få på miljön. Det ska därför kungöras, när en miljökonsekvensbeskrivning har upprättats i ett mål eller ärende, och beskrivningen ska hållas tillgänglig för allmänheten som ska få tillfälle att yttra sig innan målet eller ärendet prövas.13 HD har i en aktuell dom behandlat betydelsen av alternativredovisningen i miljökonsekvensbeskrivningen14. Målet gällde anläggningen av en damm. Domstolen kom i målet fram till att den i ansökan redovisade miljökonsekvensbeskrivningen, inte var godtagbar med hänsyn till att alternativa utformningar av dammen, som aktualiserats under samrådsprocessen, inte redovisats i miljökonsekvensbeskrivningen. Den aktuella ansökningen skulle således avvisas. En godtagbar miljökonsekvensutredning utgör en processförutsättning i ett ansökningsmål. Av betydelse för den aktuella bedömningen var förhållandet att sökanden i sin miljökonsekvensbeskrivning inte hade redovisat några alternativ till huvuddammens utformning med deras inverkan på miljön, trots att det under samrådsprocessen pekats på andra möjligheter till utformning av dammen. Sökanden hade inte motiverat varför andra alternativ valts bort. Sökanden gjorde visserligen gällande att det saknades alternativ i egentlig bemärkelse. Miljökonsekvensbeskrivningen gav enligt HD emellertid inte tillräckligt stöd för detta påstående. Det är enligt HD viktigt att sökanden inte är obenägen att se alternativ till den lösning som sökanden själv förordar och att materialet utformas så att andra intressenter och ytterst den beslutande domstolen får underlag för en egen bedömning15. Ett minimikrav enligt HD är att sökanden redogör för olika möjligheter och motiverar varför ett alternativ inte har följts upp närmare och anger på vilken grund sökanden har kommit fram till att inga alternativ finns. 1997/98:45 del 1 s. 286 f. 13Jfr 6 kap. 8 § , jfr artikel 6.2 EG-direktiv lydelse. 14NJA 2009 s. 321. 15NJA 2009 s. 321 (HD , mål nr T 3126-07, s. 7). Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv HD framhöll att det därmed inte är sagt att sökanden kan begränsa sin redovisning till sådana alternativ som framkommit under samrådsprocessen; ytterst är det sökanden som svarar för att beskrivningen innehåller alla de uppgifter som behövs. 4.1.5Alternativ som förts fram under SKB:s samrådsförfarande I en skrivelse till SKB anförde dåvarande SKI att den miljökonsekvensbeskrivning som kommer att ingå i bolagets ansökan enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) och enligt vid sidan om det valda huvudalternativet och nollalternativet även bör redovisa de alternativ som SKB har utrett inom ramen för sitt Fud-program enligt 12 § kärntekniklagen, samt motiven varför alternativen inte har utretts vidare. De alternativ som avses i det sammanhanget är bland andra en teknik med djupa borrhål samt transmutation. Länsstyrelserna i och län har utvecklat en gemensam syn på de samråds- och MKB-frågor som ska ligga till grund för prövningarna av en inkapslingsanläggning och ett slutförvar. Länsstyrelserna anser att det är viktigt med en uttömmande redovisning av alternativ till KBS-3 metoden samt varför vissa alternativ anses gynnsamma och varför andra har valts bort16. I ett yttrande till SKB redovisar i län sina principiella synpunkter på alternativredovisningen i en kommande miljökonsekvensbeskrivning17. Yttrandet lämnas i anslutning till SKB:s underlag för samråd om inkapslingsanläggningen och slutförvar för använt kärnbränsle18. framhåller i yttrandet att alternativredovisningen i miljökonsekvensbeskrivningen bör beröra samtliga möjliga alternativa platser och utformningar, som är eller har varit föremål för överväganden vid eller forsknings- och utvecklingsarbete. En sådan översiktlig redovisning bör, enligt , vara så omfattande att den möjliggör en samlad, jämförande bedömning av alternativens för- och nackdelar, med särskild hänsyn till effekter på människors hälsa och miljö samt hushållningen med naturresurser, mot bakgrund av de 16Se rapport 2006:1 från för kärnavfallsfrågor (KASAM), s. 20 f. 18SKB , referens MKB/2006/19. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv grundläggande värderingar som framgår av 1 kap. 1 § . Alternativredovisningen bör, enligt bedömning, även innehålla en analys av möjligheterna att minska avfallets mängd och farlighet (till exempel genom separation och transmutation), eftersom det skulle kunna minska risken för miljöpåverkan. Miljörörelsernas kärnavfallsgranskning, MKG, har framhållit att organisationen vill att SKB ska jämföra olika geologiska metoder, som djupa borrhål, med KBS-3 metoden. Även transmutation bör tas med i alternativredovisningen. När det gäller plats för slutförvaret anser MKG att alla platser som diskuterats under SKB:s förstudier ska tas med i redovisningen. Genomgången av platsvalet bör fokusera på miljöfrågorna. SKB bör därvid redovisa vilka miljömässiga bedömningar SKB gjort när vissa platser valts bort och hur ett slutförvar i inlandet förhåller sig till ett förvar vid kusten19. och Folkkampanjen mot kärnkraft, MILKAS, framhåller att man vill se ett alternativ som innebär att det radioaktiva materialet förvaras i torrt berg under några hundratals år för att därigenom kunna dra nytta av teknikutveckling, till exempel transmutation, som kan komma.20 En godkänd miljökonsekvensbeskrivning utgör en processförutsättning för att en ansökan ska kunna prövas. HD har i en dom förklarat att en miljökonsekvensbeskrivning inte är godtagbar om de alternativa utformningar som aktualiserats under samrådsprocessen inte redovisats i miljökonsekvensbeskrivningen. Ett minimikrav enligt HD är att sökanden redogör för olika möjligheter och motiverar varför ett alternativ inte har följts upp närmare och anger på vilken grund sökanden har kommit fram till att inga alternativ finns. De alternativ till den av SKB förordade KBS-3-metoden som förts fram under det tidiga samrådet gäller bland andra en teknik med djupa borrhål. Andra alternativ som framhållits är möjligheterna att minska avfallets mängd och farlighet, till exempel genom separation och transmutation. 19Se rapport 2006:1 från för kärnavfallsfrågor (KASAM), s. 23 f. 20Se rapport 2006:1 från för kärnavfallsfrågor (KASAM), s. 24 f. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv Om någon eller alla av dessa alternativ av SKB i en kommande ansökan bedöms som orealistiska eller av andra skäl ogenomförbara, bör SKB ge hållbara och relevanta skäl för denna bedömning. 4.2Tekniska och naturvetenskapliga aspekter på alternativfrågan Vid sidan av de rättsliga aspekterna är den vetenskapliga och tekniska utvecklingen av alternativa metoder av grundläggande betydelse i kärnavfallsfrågan. I yttrande över SKB:s Fud-program 199821 behandlades olika strategier för hantering av högaktivt kärnavfall. I rådets kunskapslägesrapport behandlas dessa utförligt i ett särskilt kapitel.22 har nya kunskaper tillkommit främst vad gäller alternativen djupa borrhål (deponering i borrhål på 2–i det svenska urberget), ny reaktorteknologi (nya möjligheter både för framtida kärnkraft och hur använt kärnbränsle kan omhändertas) och transmutation (omvandling av långlivade radioaktiva ämnen till mer kortlivade, genom neutronbestrålning). Metoden djupa borrhål innebär att avfallet innesluts i kapslar, som sedan sänks ner i borrhål till 2–i det svenska urberget. Huvudmotivet för denna metod är att vattenomsättningen på detta djup är mycket begränsad och att det skulle ta så för grundvattnet att transportera upp radioaktiva ämnen från kapslarna att den farliga strålningen avklingat innan dessa ämnen når ut i biosfären. I SKB:s Fud-program 2010 redovisar SKB sin uppfattning vad gäller djupa borrhål som ett alternativ till KBS-3 metoden: SKB:s bedömning från tidigare Fud-program kvarstår, det vill säga att 22SOU 2007:38, kap. 3. Alternativfrågan – rättsliga, tekniska och samhällsvetenskapliga perspektiv deponering i djupa borrhål inte är en realistisk metod för slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle. I samband med att ansökan för KBS-3 metoden lämnas in 2011, utlovas en rapport som redovisar en jämförelse mellan KBS-3- metoden och deponering i djupa borrhål.