sou · GZB36 · 2011-02-01 00:00:00 — Åtskilliga pappor vill vara delaktiga fäder, men betraktas av sociala myndigheter enbart som missbrukare, trots att de anser sig kapabla och viktiga i barnens liv. I fokus för är de missbrukande mam- morna både beträffande olika insatser och när det gäller ansvaret för barnen. Inom tvångsvården har huvudmannen styrelse satsat på kunskaps- och verksamhets utveckling. Forskning utifrån ett genusperspektiv beskrivs av Segraeus (2005). Ett doku- mentationssystem har utvecklats såväl för ungdomsvården ADAD och för vuxenvården DOK, där alla data redovisas utifrån kön. pågår en kartläggning av gravida missbrukare inom SiS (Se T. ). och (2003) har studerat proble- matik och behandlingsinsatser i samband med vården av kvinnor och unga flickor vid tvångsinstitutionen . SiS har sedan starten haft inriktningen att all tvångsbehandling för vuxna män och kvinnor ska vara enkönad. All vård av ungdomar ska också förläggas till enkönade avdelningar. Att förhållandevis lite uppmärksamhet har ägnats åt forskning som studerar könsskillnader mellan missbrukande män och kvinnor avseende drogsituation och insatser har belysts av och (2005). Det riskerar leda till att missbruksvård och forskning styrs utifrån en hegemonisk maskulinitet och att den Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården sociala barnavården och forskningen om barn och unga tenderar att ha sin utgångspunkt i moderskap och en hegemonisk femininitet. Bland missbrukande, socialt utsatta ungdomar och vuxna är flickor/kvinnor i minoritet. Studier om prevention och behandling, som inte beaktar könsaspekter, tenderar därför att ha sin grund i kunskap om en majoritet av pojkar/män och speglar därför en hegemonisk maskulinitet. Detta gör att flickor/kvinnor och män som inte passar in i traditionellt manliga missbruksmönster ten- derar att förbises. Exempel på detta framgår i kunskapsöversikter, dels om social ungdomsvård som främst grundar sig på studier av ungdomar utan att specificera pojkar och flickor (2003), och dels om behandling av vuxna missbrukare SBU – Behan- dling av alkohol- och narkotikaproblem – en evidensbaserad kunskapssammanställning (dering 2001). Den senare rapporten belyser missbruksbehandling utan att närmare lyfta fram mäns och kvinnors specifika behov. Enligt (2001) innehåller flertalet studier, som granskats och där könsstrukturen redovisas, enbart män eller en mycket stor majoritet män i respondentgrupperna. Den slutsats hon drar är att kvinnor fortfarande utgör en minoritet i missbruks- kollektiven. Behandlingssystemen är följaktligen uppbyggda för mäns behov. Kvinnor förefaller mindre intressanta för utvär- derarna. Hur kvinnors missbruk ser ut och vad som utgör de bästa insatserna för missbrukande kvinnor tenderar att förbises. (2002) lyfter också fram denna problematik i anslutning till sin medverkan i . Han konstaterar vid en genomgång av cirka 130 artiklar med randomiserade och kontrollerade studier av behandling för narkotikamissbruk gjorde mycket få ens post hoc- jämförelser av könsskillnader. Följaktligen kan man se risk för ogynnsamma konsekvenser, om samhällets insatser inom miss- bruks- och beroendevården tenderar att grunda sig främst på evidensbaserade kunskapssammanställningar beträffande större populationer utan könsperspektiv, som kvalitativ forsk- ning och forskning som beaktar könsperspektivet kommer i skym- undan. I ett samhälle i förändring skulle fördjupad kunskap utifrån ett könsperspektiv på manligt och kvinnligt missbruk kunna gynna och nyansera utvecklingen av förebyggande och behandlande insatser. Insatserna skulle bli mer individuellt anpassade, men också inkludera individen och omgivningen. Ett familjeperspektiv, inklu- derande män och kvinnors missbruksproblematik och de utsatta Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården barnens behov behöver vidareutvecklas. i det perspektivet är långsiktiga förebyggande och behandlande insatser för gravida missbrukare och småbarnsföräldrar och deras barn av stor betyd- else. Barnen och vårdaren behöver ökat stöd för att förbättra tidig kommunikation och barnets kognitiva utveckling. Barnen bör också följas upp av specialistläkare med särskild kompetens. Det visar de studier som här presenterats rörande /barn som exponerats för alkohol och droger i samband med graviditeten. Detta är en sammanställning av forskningsläget när det gäller kvin- nors missbruk och behandling samt deras barns utsatta situation. Studier om kvinnors missbruk och behandling har ökat . vet man att kvinnor under sin livstid har lägre sannolikhet att få vård och behandling för sitt missbruk än män. De har flera barriärer att övervinna, brist på insatser för gravida, rädsla för omhändertagande av barnet och brist på barn- omsorg i anknytning till vården och sist men inte minst rädslan för stigmatisering, som gör att kvinnan försöker dölja sitt missbruk och drar sig för att söka vård. Trots att kvinnors alkohol- och drogvanor genomgått en stor förändring de sista decennierna lever traditionella könsmönster kvar, vilka bidrar till skuld och skam hos kvinnor med alkohol- och drogberoende. Kön i sig är inte relaterat till behandlingsutfall, men flera av de faktorer som är relaterade till utfall finns i högre grad hos hjälpsökande kvinnor. Det är därför viktigt att studera olika subgrupper av kvinnliga missbrukare och deras behov i både i öppen- och institutionsvård. Målgruppen innefattar kvinnor i olika livssituation från socialt integrerade alkoholberoende kvinnor till socialt utsatta alkohol- och narkotikamissbrukande kvinnor. Forskningen visar ex vis att psykiska problem och psykiska störningar är vanliga bland kvinnliga missbrukare. De mest utsatta kvinnornas sociala situation är ofta sämre än männens och de är ofta mer fysiskt nedgångna när de söker vård. Dessa faktorer är förknippade med sämre utfall. Behandlingsprogrammen innehåller ofta inte de insatser som kvinnor har särskilda behov av, som till exempel individuella samtal både för socialt stöd och för att bearbeta trauman och känslor av skuld och skam, att utveckla kvinnogemenskap i grupp samt stöd i föräldrarollen och i relation Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården Behovet av långsiktighet och kontinuitet i behandlingen behöver också uppmärksammas. Speciellt bristfällig är kunskapen om missbrukande flickors och unga kvinnors problematik och behov i behandling. Det framgår att det klart behövs ett familjeperspektiv på miss- bruksvård. Som det är handlar missbruksforskning mest om vuxna missbrukande män och forskning om socialvård av barn och ungdom behandlar ofta inte föräldrarnas problematik. Barnens problem är ofta dolda för omgivningen . Missbruk är tabubelagt. Föräldrar riskerar vårdnaden om det framkommer att det finns grava missbruksproblem i familjen. Graviditeten är en nyckelsituation för kvinnor med avancerat missbruk av alkohol och droger. De flesta kvinnor avbryter eller minskar sitt missbruk när de är gravida, men återupptar det några månader efter födelsen om de inte får fortsatt stöd och hjälp. Fortsatt stöd för utveckling av föräldrarollen och till barnen är viktig. Det kräver ett multi- disciplinärt arbetssätt med engagemang av både socialtjänst och hälsovård. Behandlingsprogrammen måste vara anpassade till mål- gruppens behov. Det finns tidigare belyst vilka konsekvenser som alkohol- missbruk kan få för barns utveckling. Narkotikaexponering under graviditet och konsekvenser det får för fostret/barnet är mindre studerat. finns studier som visar på att Neonatal abstinens (NAS) kan utvecklas hos barnet efter födseln. Detta är vanligt vid heroin(opiat) missbruk. Metadon och buprenorfin under gravidi- teten ger också hög frekvens av Neonatal abstinens (NAS) som ofta kräver läkemedelsbehandling. Även mer långsiktiga skade- verkningar har observerats. En norsk studie med uppföljning av barn vid 4 ½ års ålder som exponerats för narkotika som visar, att substansutsatta barn har bestående problem, vilka inverkar på uppmärksamhet, aktivering, affekter och motorik. Barnens labilitet och frustration ledde till brister i samspel mellan mor och barn. Majoriteten av barnen hade fosterhemsplacerats. jämfördes 15 substansutsatta barn med 15 kontrollbarn. Resultaten visade en generellt mindre hjärnvolym hos de substans- utsatta barnen. Dessa fynd och tidigare kunskap om alkoholens skadeverkningar visar på behovet av att tidigt upptäcka och stödja gravida kvinnor med riskbruk och missbruk av alkohol och narkotika. Långsiktiga förebyggande och behandlande insatser för gravida missbrukare och småbarnsföräldrar och deras barn är av stor betydelse. Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården ., , ., ., . (2010). Gender differences in reoffending among psychiatrically examined Swedish offen- ders, Criminal Behaviour and Mental Health. – In press. (1995) Barn i samhällsvård, , . (2002) Fosterbarn ur ett könsperspektiv, Nordisk Socialt Arbeid. 1, s. 35–41. (2008) children – a longitudinal study of placements and family relationships. 1468–2397.2008.00570. , G., Bangura , M., , B. & , K. (2006) Missbrukande föräldrar, utsatta barn och socialt arbete, Nordisk alkohol- och narkotikatidskrift. 1, s. 45–56. (l993) The Children of . Acta Universitatis Upsaliensis: . (1996) Om struliga flickor och bemötande I Armelius m.fl. (red.) Vård av unga med sociala problem – en forskningsöversikt. : SiS/Liber Utbildning. (2003) Institutionsbehandling av ungdomar – vad säger forskningen? Marsden, M.E. & , T.M. (2003). Gender differences in problem severity at assessment and treatment retention. 29, s. 19–53. Bakstad, B., Sarfi, M., Welle-Strand, G.K. & Ravndal, E. (2009) Opioid Maintenance Treatment during Pregnancy: Occurrence and Severity of Neonatal Abstinence Syndrome. 15, s. 128–134. Bangura , M. (2003) Ifrågasatta fäder – Olika bilder av fäder till socialt utsatta barn. : Dissertations in Social Work, nr 13. , A., , B., , L. , L. & Segraeus, V. (1989) Klienter i institutionell narkomanvård. & , M. (1991) Jenters vej till rusmiddel, ett socialiseringsperspektiv, Kön, rus och diciplin, Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården för alkohol och drogforskning, NAD publikation nr. (2001) . (1986) Att synliggöra kvinnor Kvinnor alkohol och behandling. för alkohol- och drogforskning, NAD publikation nr. (2002) Att sluta med narkotika – med och utan behandling. , nr 2. Byqvist, S. (1997). Svenska narkotikamissbrukande kvinnor och män – missbruksförlopp och kriminalitet. Rapport i socialt arbete nr 84 – 1997. (1984) How did the women in the early treatment of alcoholic women project fare? Report two years later. 81: 4527-31. & , A. (1991) Vilka kvinnor söker hjälp för alkoholproblem, och vilka går det bra för?, , vol. 88, 632–635. (1992). Behandling av kvinnliga alkoholmissbrukare, Socialmedicinsk , nr. 8, 1992, 390–394. De , J. (2005). Gender-specifik profile of substance abusing women in therapeutic communities in Europe. De , J. & , K. (2006). Women in European Therapeutic Communities: Conclusions of the , . 1. s. 125–149. Duckert, F. Lossius, K. Ravndal, E. & , . Kvinner og Alkohol. (1998) är jag mamma : Familjesociala mottagningen, . (2002) Kvinnor med narkotikaberoende – före, under och efter behandling i (red. ): Könsperspektiv på missbruk : Bjurner och . , M., Billsten, J., , I. & Amylon, R. Femårsuppföljning av kvinnor vårdade vid Lundens ungdomshem och LVM-hem. SiS följer upp och utvecklar, nr 1. Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården Greenfield, S., et al (2007) Substance abuse treatment entry, retention and outcome in women: A review of the literature. Drug and Alcohol dependence.86 s. 1–21. (2004) Alcohol Consumption during pregnancy – How do we separate myth from reality. Division of Psychiatry. (Ak avhandling). , F., Meen Lorvik, I., , O., Huseby, T. & Linderot S. (1994) Barn i familjer med missbruksproblem. & , L. (1995) treatment of women with alcohol addiction (): a comprehensive evaluation and outcome study. I. Patterns of psychiatric comorbidity at intake. Addiction: 90, s. 101–109. , B. Gjestad, R., , S. (2009) Mortality risk up to 25 years after initiation of treatment among 420 Swedish women with alcohol addiction. Addiction :104, s. 413–419. (2003): Se jag är värd något. En utvärdering av i . (2001) Alkoholforskning om kvinnor – från marginalitet till möjlighet., CAN . Alkohol & Narkotika. Hilte (2002) Den missbrukande kvinnan, Om självreglerings- tekniker och subjektformer inom missbrukarvården. & , U-C (red.). Könsperspektiv på missbruk: Bjurner och , . (l988) Genussystemet – Reflektioner kring kvinnors sociala underordning. Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr 3, 49–63. (2001) – om det stabilas föränderliga former. (2000) Aspekter av kvinnosynen i missbruksbehandling – Empiriska exempel och teoretiska funderingar. Hoverak, O. & Bye, E. Det norske drikkemonstret. En studie basert på intervjudata fra 1973–2004. 2/2007: , I. & , M. (2003) LVM- och LVU-vårdade kvinnor Psykisk och somatisk belastning hos tvångsvårdade kvinnor: SiS följer upp och utvecklar. Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården , I (2010) Femårsuppföljning av tvångsvårdade kvinnor – Inverkan på det psykiska utfallet. ., Heilig, M. & , I. (2008) Buprenorphine and methadone treatment of opiate dependence during pregnancy: Comparison of fetal growth and neonatal outcomes in two consecutive case series. Drug and Alcohol Dependence. 69–78. Kurube, N. (2004) Det förlorade livet eller livet som oändlig kamp. Laanemets, L. (2002) Skapande av femininitet, om kvinnor i mis- sbrukarbehandling. Dissertations in Social Work. , V. (2002) A prospective, longitudinal study of children prenatally exposed to drugs. Prediction and developmental outcome at 4 years. Dr.grads avhandling, Psykologisk institutt, . Nelson-Zlupko, L., , , , E., Kalltenbach, K., (1996) Women in recovery: their perception of treatment effectiveness. J Substance Abuse Treatment 13, 51–59. (1991). Gravide misbrugere og deres born I: Kön, Rus och Diciplin – en nordisk antologi, NAD-publikation nr. (1983) Narkomani. Ravndal, E. (1994) Drug abuse, Psychopathology and Treatment in a Hierarchical Therapeutic Community, A Prospective Study. in Medicine, . (1991)Metadonbehandling under graviditet och dess effekter på barnet: , vol. 97, nr 18, 2000. SBU (för medicinsk utvärdering) Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En evidensbaserad kunskapssam- manställning. Rapport nr 156, 2001. SBU (2001) Behandling av alkohol- och narkotikaproblem – En kunskapsöversikt. av Medi- cinsk vård. Scheffel (2010) Women with Alcohol Problems Seeking Treatment – Underlying individual and psychosocial characteristics. , Division of Social Medicine, , . (Ak avhandling). Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården Segraeus, V. (2005) Terapeutiskt samhälle – Kvinnobehandling på männens villkor. Kön, behandling och kunskap. (Hilte, M. (2002) På väg ut: när ungdomar rymmer och kastas ut hemifrån – ur perspektiv. Rapport i socialt arbete 103. Slinning, k. (2003) A prospective, longitudinal study of children prenatally exposed to substances: With special emphasis on attention and self-regulation. Dr.grads avhandling, Psykologisk institutt, . Slinning, K. & , V. (2007) Forskning i klinikk – Langtidsoppfolgning av spedbarn som har vart eksponert for rusmidler i fosterlivet. spedbarnsenter 107 – 2007. (2004) Jämställd socialtjänst? – Könsperspektiv på . (2007) Gravida kvinnor med missbruk och barn som lever i familjer med missbruksproblem – Avrapportering av regeringsuppdrag. SOU 1994:28 Kvinnor och Alkohol, delbetänkande av Alkoholpolitiska Kommissionen. SOU 1994:29: Barn, föräldrar, alkohol, delbetänkande av Alkoholpolitiska kommissionen. Spak, F. (1999). Mäns alkoholproblem – vad kan vi lära från studier av kvinnor och alkohol? Nordisk Alkohol & narkotikatidskrift. Spak, L. (2001) Women and alcohol: background factors and aspects of comorbitdity. Avdelningen för socialmedicin, . (Ak avhandling). Steneroth, G. , M. , L. , R. (1996) Support to drug-addicted parents: a help to the children? 24, nr.3. Sun, A.- P. (2006). Program factors related to womens substance abuse treatment retention and other outcomes: A review and critique. 30, s. 1–20. (2005) Speed – om ungdomars erfarenheter av narkotika utomlands. Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården (1998). Det är i alla fall mitt barn – En studie om att vara missbrukare och mamma. (1999) Motherhood and drug abuse Nordisk Alkohol- & . 1999 (6). (2000) The identity of women and treatment of drug abuse. 1–2 2000, 120–136. & Nötesjö, G. (2000). Semillan ett frö i god jord – Om öppenvård för gravida missbrukare och småbarnsfamiljer. (2003 a) Masculine and feminine in a melting pot – A gendered perspective on substance abuse Nordisk Alkohol- & . 2003, s. 5–19. (2003 b) Konturer av ett kvinnligt fält – Om missbrukande kvinnors möten i familjeliv och behandling. : Dissertations in Social Work, nr 12. & , U-C. (2005). 2005 National report (2004 data) to the by the Focal Point – – New Development, Trends and indepth information on selected issues, s. 46–88. (2008) Det slutna tjejrummet – Missbrukande flickor i tvångsvård. SiS följer upp och utvecklar. Tuchman,E. (2010) Women and Addiction: The Importance of Gender Issues in . , 29:2, 127–138. Walhovd, K., , V., Slinning, K. Due-Tonnesen, P., Bjornerud, A., , A.M. van der Kuowe, A., ; B.T. Kosofsky, B., , . & Fischl, B. (2007) Volumetric cerebral characteristics of children exposed to opiates and other substances in utero. Neurolmage, 36, s. 1331–1344. Walhovd, K., Westlye, L.T., , V., Slinning, K. Due-Tonnesen, P., Bjornerud, A., van der Kuowe, A., , A.M. & Fjell, A.M. and Cognition in Prenatally Opiate- and Polysubstance-Exposed Children: A . AJNR Am J Neuroradiol 31: 2010. , A (1994) Kvinnor och alkoholmissbruk – Behandling av alkoholproblem – En kunskapsöversikt, Liber Utbildning, . Kvinno- och barnperspektiv på insatser inom missbruks- och beroendevården (2002) Gravid och missbrukare. I (red): Könsperspektiv på missbruk: Bjurner och , . (2004) Gravida missbrukare – en översikt. Upptäckt och behandling: RAM-läsa – 6– 2004, s. 17–20. 15Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? dr. och leg. psykolog , docent och verksamhetschef Syftet var att belysa genusperspektivet i behandlingsprocessen inom den svenska missbruks- och beroendevården, med fokus på förekomst av missbruk, vårdbehov, effekt av olika insatser och differentierad vård, utifrån kön och genus. Underlag utgjorde ett urval av vetenskapliga publikationer, intervjuer med representanter för forskning, profession och intresseorganisationer. I rapporten visas att cirka en tredjedel av patienterna inom miss- brukarvården är kvinnor, vilket ungefär motsvarar den beräknade andelen av kvinnor med alkoholproblem i . Inga uppenbara skillnader i tillgång till vård utifrån kön kunde ses i gruppen som helhet, däremot identifierades vissa grupper av patienter med större behov och sämre tillgång till vård; kvinnor utsatta för sexuella och/eller fysiska övergrepp, gravida kvinnor med missbruk, familjer med missbruksproblem, psykiskt sjuka kvinnor med komplexa vårdbehov samt unga med en antisocial problematik. Ett fåtal randomiserade kontrollerade studier av behandlingsresultat finns, dessa påvisar små skillnader i behandlingsutfall mellan könen. Svårigheter konstaterades att ge individuell behandling utifrån kön, problematik och andra psykosociala/medicinska behov i kommuner utanför storstadsregionerna. För en differentierad vård krävs samarbete mellan huvudmännen för att nå en nödvändig kritisk massa och vi drar slutsatsen att det finns behov för vissa huvudmän att gå samman på länsnivå för att klara vissa programutbud. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Syfter har varit att belysa genusperspektivet i behandlingsprocessen inom den framtida svenska missbruks- och beroendevården. Fokus har varit på evidensbaserade metoder med inspel från klinisk kompetens och intresseorganisationer. Uppdraget har utförts av , docent och verksamhetschef vid () och , med. dr. och psykolog vid . Huvudfrågan från utredningen var: Vad utmärker framgångsrika insatser för kvinnor och män när det gäller att tidigt uppmärksamma ett substansproblem, motivera till behandling, förmedla behandling samt effekter av behandling? Sammanfattningsvis fördelar sig utredningens frågeställningar inom områdena: förekomst (riskbruk, missbruk, beroende) – vårdbehov – efterfrågan konsekvenser för närstående och samhälle könssegregerad eller differentierad vård. I arbetet med föreliggande underlag har det funnits behov av snabb leverans till vilket har påverkat vårt arbets- sätt. Vi har valt att studera ett urval av relevanta publikationer inom området och intervjuat experter som representerar aktuell forsk- ning, den kliniska professionen samt intresseorganisationer. Vi har även tagit del av relevanta underlag som levererats till Missbruks- utredningen. För att kunna ge en uppskattning av vårdbehoven presenteras också prevalensdata som beskriver patientunderlaget gällande kvinnor och män från två olika landsting, ett storstadslän och ett inlandslän med delvis lands- bygdsbefolkning inom läns landsting. Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? Urval av publikationer har gjorts med hjälp av sökning i Pubmed med sökorden: Substance abuse treatment, gender samt avgränsats till sammanställningar av studier (reviews). Artiklar som har sorterats bort är de som är publicerade , handlar om nikotin, spel, shopping, våld, HIV, suicid, farmakabehandling, djur samt artiklar som inte uppenbart har med ämnesområdet att göra. Totalt gav detta 24 artiklar vilka granskats, alla är dock inte använda i rapporten. Flertalet av de granskade artiklarna till denna rapport är rekommenderade från ledande svenska forskare inom området, se intervjupersoner nedan. Dessutom har relevant litteratur från Miss- bruksutredningen använts såsom och Segraeus (, 2010) Armelius och Armelius (Armelius & Armelius, 2010), och (, 2010), samt sammans- tällningar som nationella riktlinjer för beroende- vård (, 2007) och : Behandling av alkohol- och narkotikaproblem (, 2001). Personer, eller representanter för organisationer, som anses ha kunskap inom området har intervjuats av verksamhetschef och docent och Med. dr och psykolog , båda från . De intervjuade har i förväg fått sig tillsänt en intervjuguide som sedan har legat till grund för samtalet vid det personliga mötet, se bilaga 1. Syftet med intervjuerna har varit att få kunskap om olika delområden, aktuell forskning, tips på relevant litteratur och eventuella inspel från de intervjuade som kan vara av intresse för denna rapport till Miss- bruksutredningen. De som intervjuats har även getts möjlighet att kommentera detta underlag innan det slutligen har färdigställts. Personer som intervjuats har varit: docent vid , chef för alkohol- och narkotikaavdelningen, Folk- professor i klinisk psykologi, Lunds Kvinnor och män i behandling för missbruksproblem – lika och olika? samarbetsorgan i Alkohol- och Narkotika- frågor (KSAN) professor i Socialmedicin vid Sahlgrenska dr, i socialmedicin vid Sahlgrenska aka- styrelse (SIS) professor em i Socialmedicin, dr i medicinsk vetenskap, docent och universitetslektor i Socialmedicin fil.dr i socialt arbete, docent vid universitet och gästprofessor vid SoRAD i sociologi, SORAD utbildningschef vid , doktorand i leg. psykolog, biträdande forskningschef vid dr, tidigare forskningsledare i Kvinno- professor i psykosocial forskning vid Lunds Vi har fått hjälp med statistiska underlag från civ.ing. , BCS, Docent , samt , verksamhetschef vid . Dessutom har underlaget lästs och kommenterats av Professor em i psykologi , , .