sou · GYB378d3 · 2011-01-01 00:00:00 — 2.När ett fondföretag förvaltas av ett förvaltningsbolag med säte i en annan medlemsstat än fondföretagets hemmedlemsstat, ska de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmed lemsstat underrätta de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat, om förvaltningsbolagets för måga att korrekt utföra sina åtaganden i förhållande till de fond företag det förvaltar kan vara betydligt påverkad, eller om förvaltningsbolaget inte uppfyller kraven i kapitel III i direktiv /65/EG. 3.När ett fondföretag förvaltas av ett förvaltningsbolag med säte i en annan medlemsstat än fondföretagets hemmedlemsstat, ska de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat respektive förvaltningsbolagets hemmedlemsstat underlätta det informationsutbyte som krävs för att de ska kunna utföra sina åta ganden enligt direktiv /65/EG, däribland inrättandet av ett lämpligt informationsflöde. Här ingår det informationsutbyte som är nödvändigt vid a)förfarandena för auktorisering av förvaltningsbolag att bedriva verksamhet på en annan medlemsstats territorium i enlighet med artiklarna 17 och 18 i direktiv /65/EG, b)förfarandena för auktorisering av förvaltningsbolag att för valta fondföretag som är auktoriserade i en annan medlems stat än förvaltningsbolagets hemmedlemsstat, i enlighet med artikel 20 i direktiv /65/EG, c)den löpande tillsynen av förvaltningsbolag och fondföretag. Informationsutbyte utan föregående begäran De behöriga myndigheterna ska utan föregående begäran och onödigt dröjsmål sända all relevant information, som kan väntas vara av väsentligt intresse när åtagandena enligt direktiv /65/EG utförs, till andra behöriga myndigheter. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. L 176/22 Europeiska unionens officiella tidning Europeiska unionens officiella tidning L 176/23 L 176/24 Europeiska unionens officiella tidning Europeiska unionens officiella tidning L 176/25 L 176/26 Europeiska unionens officiella tidning Europeiska unionens officiella tidning L 176/27 Konkurrenssituationen på svensk fondmarknad I denna utrednings direktiv konstateras att det är en utgångspunkt att svenska hushåll och andra investerare även fortsättningsvis ska ha tillgång till ett brett utbud av fonder på den svenska fondmark- naden, däribland svenskregistrerade fonder. Det är också en utgångs- punkt att det ska finnas goda förutsättningar att driva fondverk- samhet i . konstateras att fondmarknaden präglas av hög konkurrensnivå, med ett stort antal utländska produkter till försäljning i , samt att allt fler svenska bolag valt att starta förvaltningsbolag och fondföretag utomlands, även när de i princip enbart är avsedda för försäljning i . Enligt direktivet finns anledning att vidare analysera behovet av att medelst ändringar i lagar och regler stärka svenskregistrerade fonders och svenska fondbolags konkurrenskraft. måste också behovet av ett gott konsumentskydd vägas in. Analysera konsekvenser genomförandet av UCITS IV-direk- tivet kan komma att få för den svenska fondmarknaden Föreslå ändringar av den näringsrättsliga och associationsrätts- liga regleringen av värdepappersfonder om analysen leder till att sådana bör göras Överväga behov av ändringar i ovannämnda regelverk för att stärka fondernas konkurrenskraft Utredaren har valt att ge mig i uppdrag att genomföra analysen av direktivets konsekvenser och behovet av regleringsändringar samt att förlägga denna till föreliggande separata bilaga. Lagförslag kom- mer dock att utarbetas i utredningens huvuddel. Enligt direktivet skall utredningen inte göra bedömningar av om ändringar av skattelagstiftningen behövs eller lämna förslag om änd- ringar av skattelagstiftningen. Bilagan är strukturerad på följande sätt. I nästföljande avsnitt, 2 Tillvägagångssätt, beskrivs kortfattat hur underlaget för analy- sen har tagits fram. I avsnitt 3 Fondmarknaden och UCITS IV sammanfattas några i sammanhanget väsentliga fakta om svensk fond- marknad, varefter konsekvenserna av direktivets genomförande analy- seras. I avsnitt 4 Konkurrensförutsättningar för svenska fonder och fondbolag analyseras de faktorer som bidrar till att skapa kon- kurrensnackdelar och, där så är tillämpligt, föreslås regelförändringar. I avsnitt 5 Sammanfattning sammanfattas analysen och de före- slagna ändringarna. kommer i den fortsatta framställningen – om inte annat särskilt anges – att användas såväl för att beteckna svenska fondbolag, dvs. svenska aktiebolag som har tillstånd att bedriva fond- verksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder (förkortad LIF), som utländska förvaltningsbolag, dvs. utländska företag som i sitt hemland har tillstånd att förvalta fondföretag (1 kap. 1 § första stycket punkt 12 LIF). Ordet fonder används på liknande sätt för att beteckna såväl svenska fonder enligt LIF, som utländska fond- företag, dvs. utländska fondföretag med enda syftet att göra kollek- tiva investeringar (punkt 8 i samma paragraf LIF). genomförde jag en intervjuunder- sökning bland företrädare för fondbolag och andra intressenter som påverkas av fondlagstiftningen. Syftet med undersökningen har varit att belysa de viktigaste faktorerna som påverkar beslut att förlägga fondverksamhet eller fonders hemvist till ett annat land än . Dessutom har jag velat undersöka om det föreligger faktorer som gör att inhemska fonder och bolag upplever en konkurrensnackdel gentemot utländska konkurrenter. Jag har i undersökningen sammanträffat med arton fondbolags- företrädare, två företrädare för fondandelshandelssystem, en konsult specialiserad inom fondbranschen, utredningens expert på konsu- mentfrågor, utredningens expert för depå- och bankfrågor, en före- trädare för ett depåinstitut, en företrädare för samt företrädare för . Jag har haft flera samman- träffanden med företrädare för . Varje samman- träffande har haft karaktären av en djupintervju som vanligtvis varat mellan en och . Vid en typisk intervju har respondenterna ombetts att uttala sig om ett antal i förväg definierade faktorer. Därutöver har de haft möj- lighet att fritt föra fram andra faktorer som påverkar ovan nämnda beslut och förutsättningar. Svaren har i efterhand subjektivt rankats enligt en enkel skala1 representerande graden av angelägenheten gällande ändring av lag eller reglering. Jag har inte haft resurser att intervjua alla potentiella intressenter. Urvalet har inte heller skett slumpmässigt, utan baserats på bransch- kännedom i dialog med utrednings expertgrupp. Fyra tilltänkta och tillfrågade respondenter bortföll ur undersökningen. Det är min upp- 1 Respondentens uppfattning om behovet av en konkurrensutjämnande förändring har be- tecknats som mycket starkt, starkt, neutralt eller negativt behov. fattning att undersökningen ger en representativ bild av förhållan- den på den svenska fondmarknaden. Jag har inte haft resurser att genomföra en komparativ studie av hur gällande UCITS-direktiv har genomförts i andra EU-länder i syfte att mer i detalj kunna jämföra konkurrenseffekterna av svensk och utländsk lagstiftning och regleringar. 3 Fondmarknaden och UCITS IV Fondsparandet är en viktig och vitt spridd sparform i . (Fond- bolagens förening ) uppger att av svenska folket (18–) sparar i fonder. Exklusive sparandet till premiepen- sionen är det som äger andelar i någon fond, av kvinnorna och av männen. Dessutom har av alla barn ett fondsparande. Det samlade fondvärdet har fortsatt att öka kraftigt sedan Värde- pappersfondsutredningen konstaterade ett värde på i 900 fonder i slutet på 2001 (SOU 2002:56 2002). Av dessa 900 var ca 100 s.k. nationella fonder. 2009 fanns det över 4,000 (del-) fonder på den svenska marknaden och fondförmögenheten uppgick till (2010). An- talet svenskregistrerade fonder har inte ökat märkvärt. Det fanns 511 värdepappersfonder och 375 specialfonder (Finans- inspektionen 2010). Även antalet fondbolag har fortsatt att öka. Enligt Värdepappers- fondsutredningen hade lämnat tillstånd till nära 70 fondbolag. var antalet 84 (2010). fanns det 215 utländska fonder med svensk an- knytning, dvs. fonder som ingick i en koncern där det också fanns ett svenskt fondbolag eller annat bolag som bedrev verksamhet under tillsyn av . hade antalet ökat till 467 (Fondbolagens förening-2 2009). Sammanfattningsvis tyder dessa uppgifter på att konkurrensen på den svenska marknaden, särskilt från utländska fonder, har ökat väsentligt. har få nya svenska värdepappersfonder tillkom- mit. Däremot har antalet fonder med utländsk hemvist som har anknytning till ett svenskt fondbolag eller finansiell koncern mer än fördubblats. Uppgifterna är förenliga med påståenden som fram- kommit såväl i min undersökning, i framställningar från Fond- bolagens förening till finansministern, finansmarknadsministern och näringsministern (2008), som i den allmänna debatten, t.ex. (, Mårder och Smedenvall ), att det före- ligger en konkurrensnackdel för svenska fonder. 3.2Effekter av UCITS IV Såväl respondenterna i min undersökning, som andra källor, t.ex. (RBC & KPMG 2009) och (2009), förutser följande huvudsakliga effekter av genomförandet av UCITS IV- direktivet. Drivkraften bakom dessa förändringar är i första hand de kostnadsrationaliseringar de kan medföra för fondbolagen eller i deras koncerner. Antalet fonder kommer att minska då fondbolagen kommer att utnyttja de utökade möjligheterna till fondsammanslagningar för att rationalisera sitt produktutbud. Avgörande för hur spridd gränsöverskridande sammanslagningar blir är dock huruvida de undviker att utlösa oönskade skatteeffekter eller ej. kommer att minska, då finansiella koncerner kommer att utnyttja direktivets s.k. fondbolagspass (MCP, Passport), för att konsolidera fond- dotterbolag som är lokaliserade i olika länder. Som en följdeffekt av fond- och fondbolagsrationaliseringar kommer nuvarande administrativa verksamhetsmodeller att om- prövas. Nya delegeringslösningar kommer att utvärderas och kon- solidering av administrativa system och processer är sannolika. Konkurrensen mellan fondbolag inom EU förväntas att öka ytter- ligare tack vare att notifieringsprocessen för marknadsföring i ett nytt EU-land i UCITS IV förenklas och snabbas upp. Ett flertal svenska finansiella aktörer bedriver fondverksamhet utanför . T.ex. verkar flera av de största bankkoncernerna i betydande utsträckning i bl.a. och . Många bolag har omfattande fondutbud, med fonder baserade i flera olika länder, vilket vuxit fram som ett resultat av att efterfrågan för olika produkter varierat över tiden, historiskt begränsade möjlig- heter att marknadsföra fonder över gränserna och som en effekt av gränsöverskridande bolagssammanslagningar inom branschen. Efterfrågan på fonder av olika typ förändras och varierar över tiden. T.ex. ökade efterfrågan på internationella aktiefonder i för- hållande till svenska markant , bl.a. till följd av att allmänheten och institutioner blev mer medvetna om de positiva effekterna av att sprida riskerna med aktieinveste- ringar över flera länder. Uppkomsten av nya finansiella instrument eller öppnandet av nya marknader är andra exempel på faktorer som kan ge upphov till efterfrågeförändringar. Fonder kan också drabbas av fallande efterfrågan, t.ex. till följd av att de möjligheter till av- kastning de skulle utnyttja inte längre föreligger, eller att fondens avkastning inte uppfyllt uppställda förväntningar. För att fondbola- gen skall behålla sin konkurrensförmåga krävs att de anpassar sitt produktutbud på motsvarande sätt. Bolagen har dock begränsade resurser och varje ny fond som förvaltas medför såväl fasta som rörliga kostnader. För ett fondbolag kommer vissa fonder med tiden att bli stora och framgångsrika. Även om de inte längre har väsentliga positiva nettoinflöden kan de bidra mycket påtagligt till bolagens vinstmarginaler. Andra fonder når aldrig den volym som bolagen hoppades på, eller drabbas med tiden av nettoutflöden och en krym- pande fondförmögenhet. För att fondbolagen skall behålla sina vinst- nivåer, och kunna frigöra resurser för nya fonder, behöver mindre lönsamma fonder rensas ut ur sortimentet. En fond som inte bedöms vara lönsam för bolaget eller attraktiv för dess andelsägare eller på marknaden kan antingen få ändrade fondbestämmelser och inriktning, stängas, eller om möjligt slås sam- man med en annan fond med liknande karakteristika. Möjligheterna att ändra fondbestämmelser är i starkt begränsande. Stäng- ning av en fond får ur andelsägarperspektiv samma beskattnings- effekt som försäljning av fondandelar. En stängning medför därför att fondbolaget utlöser latent reavinstbeskattning hos fondens andels- ägare. Fondbolagen vet av erfarenhet att en sådan åtgärd ofta upp- fattas negativt av bolagets kunder, andelsägarna, som ofta uttrycker en stark preferens för att själv få avgöra när beskattning skall utlösas. Bolagen söker därför i så stor utsträckning som möjligt att undvika att stänga fonder, då risken för störningar i kundrelationen är stor. Alternativet till stängning är att om möjligt slå samman fonden med en annan liknande fond, då sådana sammanslagningar i inte medfört att reavinstbeskattning utlösts. Möjligheterna att genomföra sådana sammanslagningar har dock varit mycket be- gränsade eftersom lagstiftningen och tillämpning har en mycket restriktiv syn på hur olika fonder får vara för att de skall kunna slås samman. Sammanslagning av fonder över gränserna, t.ex. efter en bolags- sammanslagning, har inte kunnat genomföras. Ur bolagens perspek- tiv har den enda framkomliga vägen varit att stänga en av fonderna och uppmana kunderna att köpa andelar i den andra fonden, med ovan nämnda negativa kundreaktioner som följd. Då det i således funnits relativt starka hinder för samman- slagningar och rationaliseringar av fondutbudet av såväl reglerings- mässiga som beskattningsmässiga skäl finns det ett uppdämt behov av att rationalisera fondutbudet och skapa utrymme för nya produkter. De möjligheter till gränsöverskridande fondsammanslagningar som UCITS IV medför kommer således med stor sannolikhet att utnytt- jas av bolagen. Som redogörs för nedan, förväntar sig också bolagen att möjligheterna att slå samman fonder inom landet skall utökas på motsvarande sätt. En förutsättning för en sådan utveckling är dock att varken inhemska eller gränsöverskridande fondsammanslagningar kommer att medföra några väsentliga negativa skatteeffekter för bolagens kunder. Det är sannolikt att de finansiella koncerner som uppstått genom gränsöverskridande bolagssammanslagningar eller fondbolag som av andra skäl har en mängd dubbleringar eller över- lappande fonder kan komma att vara mest aktiva avseende fond- sammanslagningar. Valet av land som hemvist för sammanslagna fonder styrs av ett antal faktorer. (RBC & KPMG 2009) rapporterar en under- sökning av 54 fondbolag i , huvudsakligen inom EU. Dessa uppger att valet av hemvist för fonder styrs mot länder med stabila och konkurrenskraftiga skattesystem, väletablerad lokala kompetens- pooler, stark lagstiftning och regelverk samt flexibla och lyhörda övervakande myndigheter. Över tiden krävs också att kostnader kan hållas under kontroll och att kapacitetsbegränsningar undviks. Sammanfattnings kommer UCITS IV-direktivets genomförande med stor sannolikhet medföra att många fonder fusioneras inom länder såväl som över gränserna. Det är troligt att detta kommer att inträffa i jämförelsevis stor utsträckning i , då möjligheten att fusionera fonder varit starkt begränsade. Möjligheterna att fusionera över gränserna innebär att många bolag kommer att värdera i vilket land den fusionerade fonden skall ha sin hemvist, i syfte att bl.a. skapa starkast möjliga konkurrensfördelar på en marknad där kon- kurrensen förväntas öka. Det är därför särskilt viktigt att göra en översyn av de regler som anses medföra att svenska fonder behäftas med sämre konkurrensförutsättningar. UCITS IV-direktivs fondbolagspass (MCP, Passport) möjliggör att för fondbolag att förläggas i ett annat EU- land än det där dess fonder har hemvist. Det innebär att finansiella koncerner med fondbolag i flera olika länder tack vare MCP har möj- lighet att centralisera sin fondbolagsverksamhet till ett enda bolag. Det starkaste argumentet för centralisering av fondbolagsverk- samheten till ett enda fondbolag är att det möjliggör minskade kost- nader och minskad komplexitet i verksamhet och bolagsstruktur. Det finns argument som talar mot centralisering till ett enda fondbolag. Bland dessa är att existerande strukturer redan be- traktas som effektiva och välfungerande, oro för negativa effekter på kundrelationer i de länder där fondbolaget upphör, och oro för oönskade skatteeffekter. En avgörande faktor som kan motverka centralisering av fond- bolag är förekomsten av fonder som inte omfattas av UCITS IV- direktivet, såsom exempelvis svenska specialfonder. Fondbolag som förvaltar sådana fonder i mer än ett land, och som önskar att behålla dem, kommer inte att kunna centralisera fondbolagsverksamheten såvida inte de länder där fonderna har hemvist väljer att möjliggöra gränssöverskridande fondsammanslagningar för fonder som inte omfattas av bestämmelserna i direktivet. Om sådana lagändringar kan komma att ske i flera länder är högst osäkert. I (RBC & KPMG 2009) uppges att dess respondenter till förväntade sig att ett centraliserat fondbolag skulle förläggas till , till respektive bolags huvudkontors hemvist, till och till annat EU-land. Fördelen med bolagets förläggning till och motiverades med att bolagens fonder förväntas ha kvar sin tidigare hemvist där, närheten till stora Europeiska marknader, fördelaktiga skatteregimer, starka varumärken som uppfattades som internationella finanscentra med inriktning på gränsöverskridande fonddistribution, ett företagsvänligt klimat, tillgången på kompetent och erfaren personal, regelverk som tillåter omfattande delegering och att ett förvaltningsbolag enligt UCITS III redan fanns på plats. Ju mer ett fondbolag eller finansiell koncern har centraliserat sina fonder till ett enskilt land, ju större torde kostnadsfördelen vara av att centralisera fondbolagsverksamheten till samma plats. Samförlägg- ning innebär fördelar bl.a. p.g.a. förenkling av ledningsfunktioner och intern kommunikation, att fonderna och fondbolaget övervakas av samma myndighet och lyder under samma regleringssystem och möjligheter till samordning av vissa redovisnings- och administra- tiva funktioner. I (RBC & KPMG 2009) uppger också av respondenterna att förläggningen av existerande fonder är en viktig faktor vid beslut om fondbolagets hemvist. Man kan tänka sig att UCITS IV genomförande i skulle kunna ge upphov till en branschstruktur som kombinerar följande fyra huvudmöjligheter. Enskilda bolag kan naturligtvis också komma att omfatta flera av nedanstående alternativ i sin struktur. Svenska fonder – svenska bolag: aktörer som väljer att centra- lisera fondbolaget till och genomföra fondsammanslag- ningar så att fonderna får svensk hemvist. Detta alternativ torde vara mest intressant för aktörer med mycket stark position på den svenska marknaden och vars svenska fonder utgör en mycket betydande andel av det totala förvaltade kapitalet. En förutsätt- ning för detta alternativ är att svenska fonder och fondbolag inte har någon väsentlig konkurrensnackdel jämfört med utländska motsvarigheter. Svenska fonder – utländska bolag: aktörer som väljer att centra- lisera fondbolaget till ett annat land, t.ex. , men väljer att hålla kvar existerande svenska fonder. Detta alternativ torde endast vara attraktivt för bolag med betydande verksamhet i andra EU-länder men där fonderna med svensk hemvist är av- sedda endast för den svenska marknaden, eller där man uppfattar betydande negativa effekter på kundrelationen om de svenska fonderna lades ned eller flyttade ut ur landet via sammanslag- ningar. Att slå samman koncernens fondutbud till sam- tidigt som fondbolaget har annan hemvist framstår som ett mindre sannolikt alternativ men skall inte uteslutas om särskilda skäl föreligger. Utländska fonder – svenska bolag: aktörer som väljer att kon- solidera sitt fondutbud till ett annat land, men centraliserar fond- bolaget till . Detta alternativ torde kunna vara en möjlig- het för en finansiell koncern som bedriver verksamhet såväl i som i andra länder. Särskilt om koncernen har hemvist i och de svenska fonderna har någon påtaglig nackdel, t.ex. i beskattningshänseende, kan detta alternativ vara intressant. Utländska fonder – utländska bolag: aktörer som väljer att kon- solidera såväl sitt fondutbud och centralisera sitt fondbolag till ett annat land (men fortsätter att marknadsföra fonder i ). Detta alternativ torde främst vara intressant för koncerner som har verksamhet i flera länder, däribland , och som erhåller betydande effektiviseringsvinster av såväl centraliseringen av fond- bolaget och sammanslagningen av fonderna. Det kan inte heller uteslutas att bolag som endast vänder sig till svenska kunder väljer en sådan konfiguration, om såväl fondernas som bolagets hemvist medför konkurrens- eller effektivitetsvinster. I syfte att underlätta en redogörelse för effekterna av lokalisering av fonder och fondbolagsverksamhet på efterfrågan på kvalificerade tjänster inom fondbranschen i beskrivs översiktligt nedan verksamheterna i ett stiliserat fondbolag. Figur 1 beskriver ett stiliserats fondbolags organisation. Ett fond- bolag har visserligen som nämnts stora möjligheter att delegera delar av verksamheten. Syftet med detta avsnitt är att övergripande beskriva den verksamheter som förekommer inom ett fondbolag, oavsett om dessa delegeras eller ej. Beskrivningen är förenklad i den bemärkelsen att den strävar efter att ge en överblick över de huvud- funktioner som förekommer och hur dessa kan vara strukturerade. I verkligheten förekommer många olika organisationsformer, be- roende på verksamhetens storlek, eventuell koncerntillhörighet, m.m. Figur 1 Stiliserad fondbolagsorganisation VD och ledningsfunktioner. Till den del denna funktion omfattar de lagliga kraven på VD enligt fondbolags- och aktiebolagslagar är den normalt förlagd till fondbolagets hemland. I större koncerner kan delar av den affärsmässiga ledningen ske genom instruktioner till VD via koncernens linjeorganisation, medan VD och styrelse har upp- giften att övervaka att lokala regler och förordningar följs, t.ex. genom att bevaka andelsägarintresset. Compliancefunktionen har ansvaret för att tillse bolagets regel- efterlevnad. Den kan vara kombinerad med internt juriststöd. Funktionen kan delegeras, vilket är vanligare bland mindre bolag än större bolag. Compliance är vanligtvis lokaliserad till fondbolagets hemvist. Förvaltningsfunktionen ansvarar för fondernas värdepappers- investeringar. Den är normalt organiserad efter tillgångsslag, såsom aktieförvaltning och ränteförvaltning. I den mån andra typer av fon- der förekommer, såsom t.ex. fond-i-fond eller generationsfonder, är dessa vanligtvis egna förvaltningsenheter. I större organisationer är ofta förvaltningen delegerad. Gränsöverskridande delegering är vanligt förekommande. Försäljningsfunktionen omfattar de aktiviteter som fondbolaget vidtar för att främja försäljningen av bolagets produkter. Det om- fattar såväl direktförsäljning, t.ex. via s.k. call centers eller speciali- serade försäljare som bearbetar stora kunder, som indirekt försälj- ning genom bearbetning av distributörers försäljningsenheter. Om bolaget har ett stort antal egna kunder kan antalet anställda inom försäljning vara betydande. Försäljningsenheter är ofta lokaliserade i det land som kunderna finns. Om försäljning endast sker till stora kunder eller via distributörer, eller försäljningsvolymen är ringa, är det däremot vanligt att försäljaren är lokaliserad i ett annat land.