sou · GYB355d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Som redogörs för i de olika modellerna för romskt samråd och delaktighet finns ett stort antal modeller för hur minoritetsdel- aktighet kan genomföras. Vissa modeller, som i till exempel, synes bygga på att minoriteten utgör en avsevärd del av befolkningen. Det kan moti- vera en särskild minoritetsarkitektur. Det som vore lämpligt för är sannolikt samråds- och delaktighetsmodeller som Rätt till delaktighet och inflytande ansluter sig till konventionstextens anda utan att bygga huset alldeles för komplicerat. utformade en enkel enkätundersökning i syfte att skapa en bild av hur ett antal kommuner med förhållandevis högt antal romer arbetade med den nya lagen vad gäller samråd med minoriteten och ställde därför tre frågor till 1.Har ni samråd med den romska minoriteten? Om inte vilka planer har ni i er kommun för att förbättra den romska minoritetens inflytande? Var så konkreta som möjligt när ni beskriver det existerande samrådet eller ert planeringsarbete. Vi vill även veta orsaker eller skäl till att ni eventuellt inte kommit igång med planeringen. 2.Har ni romska organisationer i er kommun? Vilka är de och får de stöd från kommunen? 3.Vilka frågor anser ni omfattas av möjligheten till inflytande och samråd enligt § 5? Samtliga kommuner redovisas inte utan vi har valt att lyfta fram några av kommunerna för att visa på hur arbetet med samråd bedrivs. I finns Rådet för romska frågor. Rådet består av en polsk, två finska, två ex-jugoslaviska samt två representanter för . Rådet träffas var . Huvudfokus ligger på de områden som lyftes fram i en förstudie om den romska gruppens situation. En följd av förstudien och rådets diskussioner är att man i har beslutat om ett antal åtgärder som ska genomföras , bl.a. en orienteringskurs med samhällsinformation, inrättandet av en tjänst som brobyggare och olika insatser för modersmålsunder- visning. 54 15 kommuner spridda över hela landet valdes ut. Följande kommuner fick enkäten: , , , , , , , , , , , , , och . Samtliga besvarade den. Rätt till delaktighet och inflytande I kommun finns en tjänsteman med ansvar för den romska minoriteten samt en anställd resursperson med romskt ursprung på kommunledningsnivå som löpande har dialog med den romska minoriteten. Därigenom förs en fortlöpande diskussion om vad som är väsentligt för den romska gruppen men även för majoritetssamhället. Dessutom finns en politiker med särskilt ansvar för den romska minoriteten. Något formaliserat samråd finns dock inte. har ett formaliserat samråd rörande vuxenutbildningen där ett 10-15-tal representanter för olika romska grupper ingår. Samrådet rör SFI och grundläggande vuxenutbildning. Gruppen träffas en gång och frågor rörande upphandling, utbildningens innehåll, utbildningsbehov m.m. är på dagordningen. 2009 bildades det Romska informations- och kunskapscentret RIKC och har som ambition att centret ska bli en nav i ett mer kontinuerligt samrådsförfarande. I såväl som har man arbetat fram riktlinjer för hur arbetet med samrådet ska genomföras. I Hand- lingsplanen för de nationella minoriteternas ställning i stad, som tagits fram i samarbete med den romska gruppen, finns förslag på ett lokalt samrådsorgan. Regler för hur samarbetet ska bedrivas arbetas fram och samrådsorganet med den romske representanten beräknas börja . har samråd genom ett nätverk med representanter för lokala nationella minoritetsorganisationer. Ut- över detta har man på årlig basis nationella samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas riksorganisationer. har haft i uppdrag att ta fram övergripande riktlinjer för hur stadens nämnder ska arbeta för att följa lagstiftningen. Enligt nämndens förslag ska samtliga nämnder göra en kartläggning av i första hand den finska mino- ritetens situation och behov på det lokala planet samt överväga på vilket sätt samråd med den finska minoritet kan ske. Kartlägg- ningen har även omfattat vilken språkkompetens i finska som de olika stadsdelarna och förvaltningarna har tillgång till. Någon mot- svarande inventering av språkkunskaper i chib har inte genomförts. hade under ett samrådsförfarande med representanter för etniska minoriteter och invandrad befolkning, kommuns referensgrupp för invandrarfrågor ,som var knutet till kommunstyrelsen. Under merparten av rådets existens Rätt till delaktighet och inflytande fanns två representanter för den romska befolkningen, närmare bestämt den finsk-romska. Referensgruppen upphörde av flera skäl. Bl.a. var den allmänna uppfattningen att den finska och därigenom den finsk-romska gruppen vid det laget borde vara väl etablerad och eventuella behov och särskilda önske- mål kunde kanaliseras via kommunens Invandrarbyrå. drogs ett särskilt projekt kallat livet igång kring de speci- fika behov som identifierats bland romska familjer i . När projektet avslutades bildades en förening med samma namn men denna lyckades inte etablera sig som en samtalspartner vad gäller romska angelägenheter i . Det finns inget etablerat samråd med den romska minoriteten. Enskilda tjänste- män på olika nivåer har haft återkommande samtal med romer, men detta har ofta skett på individuell nivå och gällt individuella intres- sen och ärenden. Kommunens social- och omsorgsnämnd, utbild- ningsnämnd samt arbetslivsnämd bjöd in repre- sentanter för den romska minoriteten till ett första möte för att få igång en dialog. Mötet ställdes dock in och ett nytt möte är planerat till 2010. kommun är i färd med att utarbeta en policy för kommunens minoritetsinsatser. Policyn ska utformas dels utifrån de krav som ställs i lagen och dels utifrån de krav som ställs på kommun som förvaltningsområde. I har man haft samrådsmöten med en förening för sverige- finnarna, men ännu inte med någon annan av de övriga nationella minoriteterna. Den romska gruppen är inte organiserad på samma sätt som den sverigefinska vilket man menar är en försvårande omständighet för samråd. Kommunen kommer därför kontakta deltagarna i sitt arbetsmarknadsprojekt zór för ett första möte mellan dem och kommunens arbetsgrupp. Stadskansliet i har uppdraget att samordna frågorna kring de nationella minoriteterna samt att ordna två möten med representanter för de olika nationella minoritets- organisationerna samt ansvariga kommunalråd. Det har tidigare funnits Romsk arbetsgrupp i som deltog i samråds- träffarna, men denna grupp har splittrats. Till de senaste träffarna har man bjudit in representanter från . I finns en riksorganisation romer som haft samråd med kommunens arbetsmarknads- och familjeförvaltning samt med ledande kommunpolitiker. För denna grupp har man haft särskilda projektinsatser. Rätt till delaktighet och inflytande i och har aldrig betraktats som en särskild grupp utan omfattats av samma integrationsinsatser som deras övriga landsmän. Så gott som samtliga kommuner har svarat att de har en eller flera romska föreningar i sin kommun. Majoriteten av dessa är lokala föreningar. I , och finns riksorganisationer representerade på lokal nivå. Föreningarna får stöd i enlighet med sin kommuns regler om föreningsbidrag, i några fall är det fråga om stöd från kultur- och fritidsförvaltningen, i några fall får de stöd i egenskap av invandrarorganisation. I stad kan föreningar få stöd i den mån de bedriver verksamhet för barn och ungdomar, endast en romsk förening får stöd. Flertalet kommuner uppger också att man samarbetat med föreningarna kring olika aktiviteter framförallt kulturaktiviteter. Enligt propositionen är samråd viktigt inom bl.a. områden som rör förskoleverksamhet och skola, ungdomsfrågor, äldreomsorg, bib- lioteks- och annan kulturverksamhet, dvs. på områden där kommu- nerna har vissa skyldigheter i förhållande till medborgarna. Dessa områden är i varierande grad också dem som nämns i kommu- nernas svar till delegationen. Förutom dessa frågor lyfter Söder- tälje, och fram att samråd och samarbete om missbruk, kvinnofrid och jämställdhet är viktiga. Även arbetsmark- nadsfrågor nämns av några kommuner. svarar att för att kunna få till stånd ett samråd måste man i första hand etablera kontakt med de olika romska grupperna och i samtal med dem få kunskap om vilka frågor som gruppen anser vara mest prioriterad. Även och påpekar vikten av att romerna är med och bestämmer vilka områden de vill prioritera. Så går man tillväga i där dialog om priorite- ringar förs i Romska rådet. har för övrigt en föreningsbyrå som kan bistå intresserade med en kurs i hur man startar och driver en förening. kommun besvarar inte frågan alls och i Rätt till delaktighet och inflytande är svaret att det gäller alla frågor som kan tänkas beröra den romska minoriteten. Den nya lagen har endast varit i kraft några månader då vi genomförde enkäten och den ställdes till ett fåtal kommuner, dock kommuner med ett förhållandevis högt antal romer. Det är därför vanskligt att dra alltför långtgående slutsatser från enkätsvaren som ger en varierad bild av kommunernas samråd med romer. Men det är värt att notera att i många kommuner hanteras den nationella minoriteten som en del av invandrargrupperna och frågorna kring dem behandlas i samband med övriga invandrar- och integrationsfrågor. till exempel har ett integrationsråd med fem invandrarorganisationer, och den romska minoritetens frågor har inte särskiljts från invandrarfrågor. Även i räknas den romska gruppen in under invandrarrådet som är direkt underställt kommunstyrelsen. Särställningen som nationell minoritet i förhållande till övriga grupper är inte helt tydlig, för många kommuner är romerna i första hand en nyanländ grupp. Att det finns en inhemsk romsk befolkning tycks man inte ha uppmärksammat. Det märks på svaren på frågan om vilka romska föreningar som finns i kommunen. Endast och nämner bland de romska föreningarna exempel på resandegrupper. , som historiskt sett haft många resande, nämner inte denna grupp. Arbetet med förvaltningsområdena sätter sin prägel på bl.a. , , . och där också de finska romerna har en mer framträdande plats. På frågan om vad kommunerna ansåg som viktiga områden att samråda kring svarar många kommuner utbildning, modersmåls- undervisning och boende, arbete, äldreomsorg och kultur. stad menar att det är upp till varje nämnd att bestämma vilka frågor som de finner det angeläget att samråda om. I sina riktlinjer fokuserar man dock i första hand på den finska minori- teten då staden kommer ingå i förvaltningsområdet för finska språk. Inget nämns om övriga minoriteter. lyfter fram jämställdhetsfrågan och missbruksproble- matiken. anger som orsak till att man inte har något samråd att det enligt skola och socialförvaltningen inte Rätt till delaktighet och inflytande funnits några frågor som direkt berört den romska minoriteten. Visst samarbete/samråd i specifika frågor har några kommuner – exempelvis där man nämner äldreomsorgen och anger vuxenutbildningsfrågorna. Det är inte alldeles klart vad man lägger för betydelse i begreppet samråd. Några kommuner nämner t.ex. olika aktiviteter som olika romska kulturevenemang som svar på frågan om samråd men även frågor som rör bidrag till kultur- organisationer. Några kommuner har inte besvarat frågan. Här är det också värt att notera de kommuner (, Söder- tälje, och ) som menar att man ska formulera vilka områden man ska samråda om i dialog med den romska gruppen, dvs. den romska gruppens behov och önskemål sätts i främsta rummet. Flera kommuner nämner behovet av mer information om den romska minoriteten och i exempelvis och har man därför i samarbete med den romska minoriteten haft eller ska ha informationsinsatser och seminarier i syfte att höja kunskaps- nivån. 6.7.4Romers rätt till självstyre När det gäller de organ för etniska minoriteters självstyre som återfinns framförallt i sydöstra varierar de i omfattning och genomslagskraft. De kan vara rådgivande eller ha förslagsrätt. Det kroatiska nationella minoritetsrådet har förutom rätt till samråd om minoritetsfrågor med berörda myndigheter, rätt att begära information och rätt att bjuda in myndighetsrepresentanter också förslagsrätt. Det montenegrinska minoritetsrådet har rätt att bli konsulterade av regeringen eller berörda myndigheter i frågor om romsk kulturell identitet som språk och kultur. Det tidigare serbiska nationella rådet hade rätt att ta initiativ till lagstiftning som berör romskt språk, utbildning och kultur, kunde begära information från myndigheter och även initiera ärenden som berör romska frågor hos myndigheter och myndigheterna hade skyldig- het att konsultera rådet i frågor om romsk kultur. I är självstyre något som endast anförtrotts den minoriteten och i viss mån de övriga minoriteterna. Genomgången ovan visar att samerna är den enda av de fem svenska minoriteterna som åtnjuter självstyre. är ett av beslutat Rätt till delaktighet och inflytande organ, såväl en politisk representation för samer som en myndighet för samefrågor och därmed en del av majoritetssamhällets regering. Den judiska minoriteten kan kanske sägas ha ett de factosjälv- styre över sina religiösa och kulturella institutioner, även om det inte är offentligrättsligt grundat och inte heller i någon märkbar utsträckning finansierat av offentliga medel. Dock kan man slå fast att den judiska minoriteten har makt och inflytande över väsentliga delar av sin kultur och sitt kulturarv, liksom sina religiösa institu- tioner. De två övriga grupperna, Sverigefinnar och Tornedalingar kan inte helt sägas ha någon grad av självstyre. Dock har de liksom judar och samer i egna och majoritetssamhällets ögon legitima och representativa organ som representerar minoriteten i majoritets- samhället, och som utgör minoritetens egen mötesplats. Något liknande har inte romerna. En slutsats man kan dra är att självstyre och en legitim repre- sentation kan ha många olika former, och behöver inte nödvändigt- vis vara beslutat av och finansierat av skattepengar. En annan slutsats är att alla minoritetsgrupper har sin egen represen- tation utom just romerna. Återigen är det romerna som framstår som den fattiga minoriteten utan röst. Det är inte rimligt att denna obalans i grad av självstyre för de svenska nationella minoriteterna fortsätter. Romska företrädare har i samband med delegationens samråd och dialoger inte tagit till sig idén att det faktiskt skulle vara möjligt att i viss utsträckning utöva självstyre, vilket gör att processen i riktning mot självstyre behöver mer tid än vad vi inledningsvis trott. har till kunnat rapportera om viktiga framsteg och nya initiativ som syftar till att stärka de nationella minoriteternas, däribland romernas, ställning och skydd. Dock har även påpekat en del brister och riktat kritik mot , speciellt i fråga om romernas situation och därmed bland annat om brist på tillämpning av ramkonven- tionens artikel 15, som garanterar de nationella minoriteternas rätt till deltagande och medbestämmande, speciellt i ärenden som berör Rätt till delaktighet och inflytande dem.55 Det har påpekats att det fortfarande saknas hållbara och långsiktiga mekanismer som garanterar att romernas röster kan göra sig hörda och få större gehör. 6.8Delegationens överväganden och förslag Det står klart att romers politiska makt, möjlighet till inflytande inom förvaltningsmyndigheter över beslut som rör dem, grad av självstyre och egna civilsamhällesorganisation ligger långt under vad internationella åtaganden bjuder, och att vi i europeisk jämförelse ligger långt efter många av våra östliga grannländer, både de som har fler och de som har färre romer bland sina medborgare än . Romer är politiskt underrepresenterade också i andra europeiska länder. gjorde den amerikanska demokratibistånds- organisationen () en förstudie i i syfte att bättre förstå hindren för romers politiska deltagande. De fann ett antal olika hinder där det särskilda mino- ritetsmandatet för romer av olika skäl var ett(! ), men framförallt fann de att den negativa allmänna attityden gentemot romer utgjorde ett avgörande hinder för politiskt deltagande. Tillsammans med fattigdomen, analfabetismen och bristen på demokratisk kul- tur skapar antiziganismen och diskrimineringen en allvarlig margi- nalisering av romer. NDI föreslog en strategi som dels byggde på att de vanliga politiska partierna skulle försöka ta upp romska frågor och etablera kontakt med romska samhällen och grupper, dels på att civilsamhället skulle försöka riva barriärerna för romsk politisk representation, bland annat genom att utbilda unga romer för att skapa en ny generation romska politiska ledare, lokala projekt för att överbrygga motsättningar mellan romer och majoritetsbefolkningen, lobbyverksamhet med parlamentariker för att övertyga om en romsk reformagenda med mera, och slutligen att EU behövde göra mer för att bidra till att förbättra romers situation i och stödja projekt för romers politiska deltagande. NDI summerar med att säga att trots att en del gjorts 55 Se den rådgivande kommitténs kommentarer kring statsrapporter: for the Protection of National Minorities, Opinion on , ACFC/INF/OP/I(2003)006; for the Protection of National Minorities, Second Opinion on , ACFC/OP/II(2007)006. Den rådgivande kommitténs rekommendationer till : Resolution ResCMN(2003)12; Resolution CM/ResCMN(2008)4. Rätt till delaktighet och inflytande under de gångna sex åren återstår väldigt mycket att göra innan romer kan bli deltagare fullt ut i demokratiska struk- turer, mycket av liknande skäl som kan iakttas i alla andra länder i inklusive . Utgår man från NDIs analys och drar paralleller till leder det till att man förutom att stimulera de svenska riksdags- partierna att bli mindre dåliga på minoritetsrepresentation, också initiera ett ledarskapsprogram för att få fram en ny generation unga romska aktivister och ledare. När den kvinnliga politiska represen- tationen var lägre än var detta en strategi som de allra flesta partier använde sig av. Men ett ledarskapsprogram behöver inte alls enbart vara inriktat mot partier, inte heller behöver det förutsätta en stark tillhörighet i någon organisation, även om det naturligtvis är att föredra. Demokratistödsorganisationer världen över har använt sig av liknande träningsprogram för att stimulera fram ett högre politiskt deltagande. Delegationen föreslår att uppdras etablera en romsk ungdomsledarakademi för ungdomar som både är och planerar att bli föreningsaktiva med ett program som sträcker sig per kull, och vars syfte är att genom kvälls- och helgutbildningar utbilda romska ungdomar som vill engagera sig i samhällsfrågor, både rörande den romska minoriteten och samhällsfrågor i allmänhet. Om man utgår från den ungefärliga siffran 50 000 för antalet romer i skulle det i och för sig helt klart räcka som underlag för drygt ett riksdagsmandat. Chansen är relativt liten att det finns någon folkvald med romsk bakgrund i den svenska , möjligen är chansen större vad gäller landstingen eller kommun- fullmäktige. Delegationen vill dock avvisa tanken på ett etniskt kvoterat mandat för en romsk riksdagsledamot. En etnisk kvotering i de allmänna valda församlingarna vore ett främmande inslag i svensk demokratisk tradition, och skulle följas av krav både på fler etniskt kvoterade mandat och sannolikt på en etnisk folkräkning, något som delegationen avvisar. Däremot är det en demokratisk skam att romer är så under- representerade i svensk politik. De politiska partierna har tidigare kunnat anta utmaningar om att förbättra sin representation av underrepresenterade grupper som kvinnor, ungdomar, homo- sexuella och invandrare. borde det vara det dags för de natio- nella minoriteterna att få sitt demokratiska genombrott! Den svenska politiska traditionen handlar om att istället för att lagstifta Rätt till delaktighet och inflytande om kvoter i god demokratisk ordning diskutera fram en samman- sättning av listorna som av medlemmarna uppfattas som demokra- tiskt representativ. De politiska partierna bör utmanas att spränga minoritetsvallen. Mot bakgrund av den låga utbildningsnivån och graden av isolering gentemot majoritetssamhället har delegationen anledning att anta att en väljarutbildningssatsning med särskild inriktning på romer och med material på chib vore en viktig insats för att fördjupa romers politiska deltagande. Delegationen vill därför ge i i uppdrag att ge i i uppdrag att verka för ökat romskt deltagande i politiken, såväl röstdeltagande som aktivt deltagande i politiska partier och ökad representation som förtroendevalda. I uppdraget ska ingå att inleda en dialog med riksdagspartierna om hur romskt politiskt deltagande kan öka. Ett särskilt demokratistödsanslag bör inrättas till i , för stöd till ökat romskt politiskt deltagande. Vidare att i uppdrags att i samråd med romska föreningar upphandla ett program i syfte att öka romers valdeltagande och därvid öppna möjligheten också för internatio- nella organisationer att lämna anbud. När det gäller romska civilsamhällesorganisationerna föreslår delegationen att det till deras ekonomiska stöd kopplas ett så att föreningslivet kan utvecklas ytterligare. Delegationen föreslår att ge folkbildningsrådet i uppdrag att anordna utbildning i föreningsteknik samt ge rådgivning till romska föreningar Förverkligandet av romernas rättigheter har länge, inte bara i utan även i andra EU-länder, behandlats ut ett social- politiskt perspektiv och mindre utifrån ett juridiskt rättighets- perspektiv. Detta har gett utrymme för viss godtycklighet och stora pendelsvängningar vad gäller hur de romska frågorna bemötts och drivits. Det har även inneburit svårigheter för att inrätta mer långsiktiga eller permanenta mekanismer för till exempel samråd och medbestämmande. Beträffande delaktighet och samråd väljer delegationen att inte föreslå en permanent samrådsstruktur, utan att regeringen tillsätter ett tidsbegränsat sekretariat på en generation eller , uppbyggd enligt en samrådsmodell, för att utgöra den organisatoriska motorn för den nationella strategi för romer vi föreslår att regeringen antar. Rätt till delaktighet och inflytande De fyra föreslagna regionala sekretariaten föreslås också byggas upp efter en samrådsmodell. Samtliga de myndigheter och verk som berörs av romska frågor bör, om de inte redan har det, utse en romsk samråds/referensgrupp. Den romska kulturnämnden före- slås också ha en samrådsmässig sammansättning. På så vis menar vi att samrådet kan förverkligas, kring de gemensamma arbetsupp- gifterna. Det finns dock ett kvardröjande, demokratiskt besvärande problem. Majoritetssamhället ägnar sig fortfarande åt att själva utse de representanter för romer som ingår i alla dessa referensgrupper och sekretariat. Detta eftersom det inte finns någon romsk landstäckande legitimt vald representation eller paraplyorganisation som självt kan utse sina representanter. Detta är otidsenligt och har drag av ett kvardröjande zigenarkonsulentstänkande. Delegationen anser att denna snudd på koloniala situation behöver avlösas av en mer demokratisk struktur. Vi vill slå fast som vår bestämda uppfattning att det behövs en legitim, av romer vald representation för den romska minoriteten i . Så länge den inte finns kommer regering och kommun och en lång rad icke- romer att godtyckligt bestämma vilken person eller vilken orga- nisation som utgör romernas representant. Vi har fört fram tankar om en vald romsk representation, men inte lyckats få entydigt stöd för tanken i del olika delarna av den romska gemenskapen. Vi är övertygade om att en av romer vald representation skulle utgöra en milstolpe i romers delaktighet och öka tyngden hos den romska minoriteten i samt förändra maktbalansen mellan minoritet och majoritetssamhälle. Vi är också övertygade om att det skulle gå att genomföra. Ett alternativ är att följa de andra minoriteternas exempel och forma ett föreningsbaserat organ helt utan statsmaktens inbland- ning, till exempel baserat på de val som förrättas till European and . Men det skulle inte ge möjlighet till framtida självstyre.