sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — som mottagare av månadsuppgifter Utformningen av reglerna om uppgiftsskyldighet Förslag: En ny bestämmelse införs i 8 b § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet om att uppgift ska lämnas ut till från beskattningsdatabasen för beräkning eller kontroll av dagersättning åt asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Av andra stycket framgår att kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen ska lämnas ut. I tredje stycket regleras att vid direktåtkomst har rätt att ta del av uppgifter som avses i 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 § 4 § 1 skatteförfarandelagen (0000:00). För att uppgifterna ska kunna lämnas ut till krävs en ny bestämmelse om uppgiftsskyldighet i skattedatabas- förordningen. 2010/11:78, Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering, s. 21 framgår att i bestämmelser om uppgiftsskyldighet som tar sikte på direktåtkomst bör tas in två olika typer av sekretessbrytande bestämmelser beroende på formen för utlämnande av uppgifter, dels en sekretessbrytande bestäm- melse som tar sikte på uppgiftslämnande i enskilda fall och som kan användas vid utlämnande av uppgifter t.ex. via telefon eller mejl, dels en vidare sekretessbrytande bestämmelse som bara gäller vid direktåtkomst, se vidare avsnitt 6.5.5. Utredningen har i enlighet med regeringens uttalande i nämnda proposition lagt till ett tredje stycke i 8 b § som bara gäller vid direktåtkomst. Utredningen förutsätter att i sin arbetsordning eller mot- svarande dokument anger vilka personer som för vilka syften har behörighet att få ta del av de aktuella uppgifterna. som mottagare av månadsuppgifter Bestämmelserna om behandling av uppgifter i respektive myndighets verksamhet Bedömning: Lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen medger den behandling som informationsutbytet innebär. Enligt 1 kap. 5 § 3 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet får uppgifter behandlas i beskattningsverksamhet för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd. Den nu aktuella behandlingen av uppgifter avser ett sådant ändamål som anges i bestämmelsen. Den behandling av uppgifter som uppgiftsutlämnandet innebär för är därmed tillåten. Av 3 § 1 förordningen (2001:720) om behandling av person- uppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskaps- lagstiftningen framgår att automatiserade register får föras i ärenden som handläggs av . I ett verksamhets- register får personuppgifter behandlas för myndighetens handläggning av ärenden i enlighet med vad som föreskrivs i lag eller författning. Utredningen anser att bestämmelsen medger att de nu aktuella uppgifterna behandlas i automatiserade register hos . Som framgår av avsnitt 6.3.5, gäller sekretess för uppgifter som rör utlänning, oavsett i vilket sammanhang som uppgiften före- kommer, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisation. Sekretess gäller även i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. som mottagare av månadsuppgifter 27 kap. 1 § första stycket OSL gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare enligt 27 kap. 1 § andra stycket i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, s.k. databas- sekretess. Sekretess gäller så länge uppgifterna inte används i handläggningen av ett ärende. Eftersom sekretessen är absolut kommer sekretess att gälla för sådana uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som bara är tekniskt tillgängliga hos . När en uppgift i beskattnings- databasen dras ut på papper eller på annat sätt används i verksamhet upphör dock databassekretess att vara tillämplig på uppgiften hos Migrations- verket (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23 f.). För de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen överförs vidare skattesekretessen enligt 27 kap. 1 § OSL till enligt den särskilda över- föringsbestämmelsen i 11 kap. 4 § OSL, se avsnitt 6.2.7. Den överförda sekretessen ska dock inte tillämpas hos i den utsträckning det finns en primär sekretessbestämmelse som skyddar samma intresse och som är tillämplig på uppgiften hos , 11 kap. 8 § OSL, se avsnitt 6.3.11. Detta innebär alltså att den svagare sekretessen hos Migrations- verket kommer att gälla för de uppgifter som får direktåtkomst till i beskattningsdatabasen när de används i ärendehandläggning. I de fall uppgifter som har direktåtkomst till förekommer i sammanhang där de inte täcks av någon primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos , gäller i stället den stränga skatte- sekretessen för uppgifterna. Motsvarande gäller, som framgår ovan, för uppgifter som är tillgängliga för genom direktåtkomst men som inte har tagits ut ur beskattningsdatabasen. som mottagare av månadsuppgifter I vissa fall bör sekretesskyddet hos stärkas Förslag: Ett tillägg införs i 27 kap. 1 § 5 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att den sekretess som gäller hos för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. även ska gälla hos . Frågan är då om det finns ett behov av ett starkare sekretesskydd för de aktuella uppgifterna när de används i ärendehandläggning. Behovet av och styrkan i en sekretess kan inte bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23). Vid bedömningen av om sekretesskyddet ska stärkas måste en avvägning göras mellan det förhållandet att månadsuppgifterna enligt lag ska lämnas av arbetsgivare till och bl.a. av det skälet är att anse som tämligen känsliga och insynsintresset i verksamhet. Vid denna avvägning finner utredningen att intresset av att skydda uppgifterna väger tyngre än insynsintresset och att månadsuppgifterna bör omfattas av ett sekretesskydd som motsvarar skattesekretessen när de används i ärendehandläggning. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 27 kap. 1 § 5 OSL. Härigenom kommer enligt 27 kap. 1 § femte stycket OSL den längsta sekretesstiden att vara för uppgifterna. Vidare kommer, i likhet med vad som gäller beträffande 27 kap. 1 § i övrigt, den tystnadsplikt som följer av den nya sekretess- bestämmelsen ha företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter (27 kap. 10 § OSL). 16Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgifter I detta kapitel behandlas frågan om ett utökat elektroniskt informationsutbyte ur sekretess- och integritetssynpunkt mellan och arbetslöshetskassorna. Det elektroniska informationsutbyte som förekommer mellan arbetslöshetskassorna och innebär att arbetslöshets- kassorna ställer frågor till för att inhämta uppgifter för att kunna göra skatteavdrag på arbetslöshetsersättning. Informationsutbytet sker genom filöverföring. 16.2Utökat informationsutbyte mellan och arbetslöshetskassorna Som tidigare nämnts i avsnitt 4.6.6 är det arbetslöshetskassornas uppgift att handlägga frågor om arbetslöshetsersättning. Till ansökan om arbetslöshetsersättning ska fogas ett intyg av arbets- givaren om den sökandes arbetsförhållanden (arbetsgivarintyg) samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes rätt till ersättning. Som framgår av avsnitt 4.6.6 är arbetslöshetskassorna inte myndigheter utan föreningar. Av 2 kap. 4 § jämförd med 1 kap. 1 § OSL och lagens bilaga framgår dock att arbetslöshetskassornas prövning av ärenden om arbetslöshetsersättning omfattas av Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgift offentlighetsprincipen och att de beträffande den verksamheten ska betraktas som myndigheter vid tillämpningen av OSL. Arbetslöshetskassorna har i handläggningen av ärenden om arbetslöshetsförsäkring ett behov av att få uppgift om vilka inkomster sökanden har haft. I avsnitt 4.6.6 redogörs närmare för reglerna om och hand- läggningen av arbetslöshetsförsäkring. För beslut om arbets- löshetsersättning behövs uppgift om sökandens inkomster. I arbetslöshetsförsäkringen görs skillnad mellan olika former av inkomst. Vissa inkomster får räknas med och andra får inte räknas med i inkomstunderlaget för arbetslöshetsersättning. Därför bör arbetslöshetskassorna få uppgift om värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser samt identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnats för. Arbetslöshetskassorna behöver även en precisering av vad ersättningen består i. Behov av ett utökat elektroniskt informationsutbyte Bedömning: Det finns ett behov av regler som möjliggör ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och arbetslöshetskassorna. Ett sådan utbyte leder till en effektivare handläggning och bättre service till de enskilda. Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan Skatte- verket och arbetslöshetskassorna går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Utredningen har i kapitel 10 slagit fast att åtkomst till månads- uppgifter kan vara till stor nytta för arbetslöshetskassorna. I avsnitt 6.5.5, redogörs för vilka omständigheter som bör beaktas vid en avvägning mellan de omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte och de som talar emot. Det finns flera omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och arbets- Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgift Om arbetslöshetskassorna får tillgång till månads- uppgifter kommer handläggningen av arbetslöshetsersättning att effektiviseras och kontrollen av lämnade uppgifter att förbättras. Den sökanden kan då snabbare få ett beslut. Omständigheter som talar mot ett utökat elektroniskt informationsutbyte är främst risken för intrång i den enskildes personliga integritet. Frågan om arbetslöshetskassorna skulle få åtkomst till kontrolluppgifter från genom elektroniskt informationsutbyte behandlades av Informationsutbytes- utredningen (SOU 2007:45 s. 272). Arbetslöshetskassorna hade då framställt önskemål om att från få kontrolluppgifter avseende inkomster i inkomstslaget tjänst. Utredningen ansåg att övervägande skäl talade mot att införa en uppgiftsskyldighet beträffande dessa uppgifter för gentemot arbetslös- hetskassorna. Skälen var främst skyddet mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Vid en jämförelse mellan informations- utbyte av årliga kontrolluppgifter och de nu aktuella månads- uppgifterna kan konstateras att månadsuppgifterna är minst lika känsliga uppgifter som de årliga kontrolluppgifterna. För arbets- löshetskassorna är dock månadsuppgifterna till betydligt större nytta än den årliga kontrolluppgiften är. Trots att skälen mot ett informationsutbyte på grund av risken för intrång i den personliga integriteten är tungt vägande anser utredningen, med hänsyn till att nyttan av månadsuppgifter är stor, att det finns skäl att tillgodose arbetslöshetskassornas behov av uppgifter för handläggningen av arbetslöshetsförsäkring. Informationsutbytet bör kunna genomföras under förutsättning att behörigheten att ta del av uppgifterna begränsas, att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt och att uppgifterna får ett tillräckligt sekretesskydd hos arbetslöshetskassorna. Informationsutbytet bör bygga på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet Bedömning: Ett utökat elektroniskt informationsutbyte bör bygga på sekretessbrytande bestämmelser om uppgifts- skyldighet. Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgift De uppgifter som det utökade informationsutbytet gäller omfattas av sekretess hos enligt 27 kap. 1 § OSL. Det krävs därför bestämmelser om uppgiftsskyldighet för att uppgifterna ska kunna lämnas ut till arbetslöshetskassorna genom ett elektroniskt informationsutbyte. Sådana sekretessbrytande bestämmelser tillåter ett utlämnande av uppgifter i den utsträckning de behövs för vissa angivna åtgärder. Utredningens bedömning är dock att dessa bestämmelser inte är lämpliga att ligga till grund för en direkt- åtkomst eftersom en direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten får åtkomst även till uppgifter om personer som inte är föremål för någon av de angivna åtgärderna. Det innebär alltså att ett sekretessgenombrott som ska ligga till grund för en direkt- åtkomst måste täcka alla uppgifter av det slag som direktåtkomsten avser, oavsett om uppgifterna behövs för en specifik handläggningsåtgärd hos den mottagande myndigheten eller inte. Bedömning: Arbetslöshetskassorna bör inte medges direkt- åtkomst till månadsuppgifter. Utredningen har frågat , vad de efterfrågade uppgifterna är avsedda att användas till. Av svaret framgår att uppgifterna främst är tänkta att användas för att kontrollera att de uppgifter som lämnats i ansökan stämmer överens med de inkomster som rapporterats till . Detta ska göra det möjligt att upptäcka felaktiga utbetalningar och fusk. Avsikten är alltså att uppgifterna ska användas vid prövningen av ärenden om arbetslöshetsersättning. Som tidigare framhållits är månadsuppgifter att anse som tämligen känsliga uppgifter. Arbetslöshetskassorna är inte myndigheter vilket ur sekretess- och integritetssynpunkt gör att det är mycket tveksamt om de ska få åtkomst till uppgifterna genom direktåtkomst. Utredningen anser att det inte är nödvändigt för arbetslöshetskassorna att erhålla uppgifter genom direkt- åtkomst. Med hänsyn till skyddet mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten, anser utredningen att arbetslöshetskassorna inte bör medges sådan åtkomst till uppgifterna. Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgift Utformningen av reglerna om uppgiftsskyldighet Förslag: En ny bestämmelse införs i 8 c § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet om att uppgift ska lämnas ut till arbetslöshets- kassorna för prövning av ärenden om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Av andra stycket framgår att kontrolluppgifter enligt 15 kap. 9 § 1–2 och tredje stycket samt 24 kap. 4 § 1 skatteförfarandelagen ska lämnas ut. För att uppgifterna ska kunna lämnas ut till arbetslöshetskassorna krävs en ny bestämmelse om uppgiftsskyldighet i skattedatabasför- ordningen. I andra stycket regleras vilka uppgifter som omfattas. Bestämmelserna om behandling av uppgifter i respektive myndighets verksamhet Bedömning: Lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och personuppgiftslagen (1998:204) medger den behandling som informationsutbytet innebär. Enligt 1 kap. 5 § 3 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet får uppgifter behandlas i beskattningsverksamhet för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd. Som nämnts i kapitel 6 regleras arbetslöshetskassornas behandling av personuppgifter inte i någon särskild register- författning utan PuL:s bestämmelser är tillämpliga. Enligt 10 § PuL får personuppgifter behandlas bara om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen eller ett avtal med den registrerade ska kunna fullgöras eller behandlingen är nödvändig för att ett avtal med den registrerade ska kunna fullgöras eller åtgärder som den registrerade begärt ska kunna vidtas innan ett avtal träffas, den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig skyldighet, vitala intressen för den registrerade ska kunna skyddas, en arbets- Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgift uppgift av allmänt intresse ska kunna utföras, den personuppgifts- ansvarige eller en tredje man till vilken personuppgifter lämnas ut ska kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighets- utövning, eller ett ändamål som rör ett berättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige eller hos en sådan tredje man till vilken personuppgifterna lämnas ut ska kunna tillgodoses, om detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten. Förutom reglerna i PuL gäller de ändamål som arbetslöshets- kassorna uppställer för behandling av personuppgifter i sin verksamhet. Utredningen anser att de aktuella uppgifterna är nödvändiga för att arbetslöshetsersättning ska kunna beräknas och behandlingen av personuppgifterna är därmed tillåten. Som framgår av avsnitt 6.3.6, gäller sekretess enligt 28 kap. 13 § OSL i ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och i ärende om medlemsavgift för arbetslös medlem enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen är begränsad genom ett rakt skaderekvisit. Presumtionen vid en sekretessprövning är alltså för offentlighet. Hos gäller enligt 27 kap. 1 § OSL sekretess i verk- samhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Den svagare sekretessen som gäller för uppgifter hos arbetslös- hetskassorna vid prövning av ärenden om arbetslöshetsersättning kommer att gälla för de uppgifter som arbetslöshetskassorna får åtkomst till. Arbetslöshetskassorna som mottagare av månadsuppgift I vissa fall bör sekretesskyddet hos arbetslöshetskassorna stärkas Förslag: Ett tillägg införs i 27 kap. 1 § 6 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att den sekretess som gäller hos även ska gälla hos arbetslöshetskassorna i ärende om arbetslöshetsersättning. Frågan är då om det finns ett behov av ett starkare sekretesskydd för de aktuella uppgifterna när de används i arbetslöshetskassornas handläggning av arbetslöshetsunderstöd. Behovet av och styrkan i en sekretess kan inte bestämmas enbart med hänsyn till sekretess- intresset. Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet (se vidare prop. 2010/11:78 s. 23). Vid bedömningen av om sekretesskyddet ska stärkas måste en avvägning göras mellan det förhållandet att månadsuppgifterna enligt lag ska lämnas av arbetsgivare till och bl.a. av det skälet är att anse som tämligen känsliga och insynsintresset i arbetslöshetskassornas verksamhet. Vid denna avvägning finner utredningen att intresset av att skydda uppgifterna väger tyngre än insynsintresset och att månadsuppgifterna bör omfattas av ett sekretesskydd som motsvarar skattesekretessen när de används i arbetslöshetskassornas ärendehandläggning. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 27 kap. 1 § 5 OSL. Härigenom kommer enligt 27 kap. 1 § femte stycket OSL den längsta sekretesstiden att vara för uppgifterna. Vidare kommer, i likhet med vad som gäller beträffande 27 kap. 1 § i övrigt, den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestäm- melsen ha företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter (27 kap. 10 § OSL). Som framgår av avsnitt 6.3.6 omfattas vissa delar av handlägg- ningen hos arbetslöshetskassorna inte av offentlighetsprincipen. Utredningen förutsätter att arbetslöshetskassorna med tanke på detta själva inför en ordning som gör det så enkelt och säkert som möjligt att hantera de uppgifter som utredningen nu föreslår ska lämnas ut från till arbetslöshetskassorna. 17Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter I detta kapitel behandlas frågan om ett utökat elektroniskt informationsutbyte ur sekretess- och integritetssynpunkt mellan och Arbetsförmedlingen. 17.1Nuvarande informationsutbyte mellan och Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen har inte något elektroniskt informations- utbyte med vid handläggningen av ansökan om etableringsstöd för nyanlända invandrare. 17.2Utökat informationsutbyte mellan och Arbetsförmedlingen I avsnitt 4.6.7 redogörs närmare för hur handläggningen av etableringsstöd för vissa nyanlända invandrare går till. Arbetsförmedlingen har i handläggningen av ansökningar om etableringsersättning ett behov av att få veta om sökanden har några inkomster som gör att han eller hon inte har rätt till ersättning. Arbetsförmedlingen har inte i denna handläggning något elektroniskt informationsutbyte med . Genom att få tillgång till månadsuppgifter kan få aktuell information om sökanden har en inkomst och om vilken arbetsgivare sökanden är anställd hos. Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter För beslut om etableringsstöd behöver Arbetsförmedlingen uppgift om sökanden har inkomster som gör att han eller hon inte är berättigad till etableringsersättning. Genom tillgång till månads- uppgiften kan denna kontroll underlättas. De uppgifter som Arbetsförmedlingen behöver är värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser samt identifikationsuppgifter för den uppgifts- skyldige och den som uppgiften lämnats för. Arbetsförmedlingen behöver inte i handläggningen av etableringsersättning till nyanlända invandrare någon ytterligare precisering av vad ersättningen består i. Behov av ett utökat elektroniskt informationsutbyte Bedömning: Det finns ett behov av regler som möjliggör ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och Arbetsförmedlingen. Ett sådan utbyte leder till en effektivare handläggning och bättre service till de enskilda och en förbättrad kontroll som förebygger och minskar de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan Skatte- verket och Arbetsförmedlingen går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten Utredningen har i kapitel 10 slagit fast att månadsuppgifter kan vara till stor nytta för Arbetsförmedlingen vid handläggning av ansökningar om etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. I avsnitt 6.5.5 redogörs för vilka omständigheter som bör beaktas vid en avvägning mellan de omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte och de som talar emot. Det finns flera omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och . får tillgång till månads- uppgifter kommer kontrollen inför beslut om etableringsersättning att förbättras. Antalet återkrav kan då komma att minska. Arbetsförmedlingen som mottagare av månadsuppgifter innebär också att förutsägbarheten och legitimiteten för systemet med etableringsersättning kommer att öka. Omständigheter som talar mot ett utökat elektroniskt informationsutbyte är främst risken för intrång i den enskildes personliga integritet. Utredningen anser att det finns skäl att tillgodose Arbets- förmedlingens behov av uppgifter i samband med beslut om etableringsersättning.