sou · GYB3106d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Beträffande den sist- nämnda smittan genomförs ett program i Svenska Djurhälso- vårdens regi, se vidare del B, kapitel 12. Djurhälsovillkoren för handel med fjäderfän finns i rådets direktiv /158/EG av om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckägg. Direktivet är en konsolidering av rådets direktiv /539/EEG av om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg. Enligt artikel 13 i direktivet kan en medlemsstat som har utar- betat ett bekämpningsprogram för en sjukdom som kan drabba fjä- derfä få det godkänt av kommissionen samt erhålla tilläggsgarantier för sjukdomen ifråga. Vid anslutning lades en ny punkt 4 till artikel 13 i rådets direktiv /539/EEG. Kommissionen skall granska de program som lämnar in för infektiös bronkit (IB). Efter den granskningen får bestämmelserna i punkt 2 tillämpas om det är berättigat. Ända- målsenliga beslut enligt punkt 2 skall antas . I väntan på de besluten får för anslut- ningsfördragets ikraftträdande tillämpa de nationella bestämmelser av- seende den ovannämnda sjukdomen som var i kraft före . Ettårsperioden får om det är nödvändigt förlängas i enlighet med för- farandet i artikel 32." Enligt artikel 14 i direktivet kan en medlemsstat som anser att dess territorium eller delar därav är fritt från någon av de sjukdomar som kan angripa fjäderfä ansöka hos kommissionen om tilläggsgarantier. Vid anslutning lades en ny punkt 4 till artikel 14 i rådets direktiv /539/EEG. Kommissionen skall granska de skäl som Sve- rige redovisar för TRT/SHS (rhinotracheitis/swollen-head syndrome), ILT (infektiös laryngotrakeit), EDS-76 (egg drop synd- rome) och hönskoppor. Efter den granskningen får bestämmelserna i punkt 2 tillämpas om det är berättigat. Ändamålsenliga beslut enligt punkt 2 skall antas . I väntan på de besluten får för anslutningsfördragets ikraftträ- Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur dande tillämpa de nationella bestämmelser avseende de ovannämnda sjukdomarna som var i kraft före . Ettårsperioden får om det är nödvändigt förlängas i enlighet med förfarandet i artikel 32. Ettårsfristen löpte ut . beslutade kommissionen, såsom det får förstås, att förlänga tids- fristen för TRT/SHS med , dvs. Något beslut om förlängning därefter har inte fattats. Beträffande EDS-76 och TRT/SHS hade också ansökt om tilläggsgarantier inom ramen för till EFTA:s över- vakningsmyndighet (). beslutade om tilläggsgarantier för för EDS-76 (196/94/) och TRT/SHS (195/94/). Av besluten framgår att fjäderfän som förs in i , med undantag för slaktdjur, inte får vara vaccine- rade mot EDS-76 respektive TRT/SHS samt att de ska ha testats med negativt resultat avseende smittan innan de lämnar ursprungs- landet. Slaktdjur ska föras till slakt. I artikel 172.7 i det svenska anslutningsfördraget föreskrivs att de beslut som har fattat ska fortsätta att gälla efter anslut- ningen, om inte kommissionen bestämmer något annat genom ett motiverat beslut i överensstämmelse med gemenskapens bestäm- melser. Enligt vad utredningen känner till har kommissionen inte meddelat något beslut som innebär att ESA:s beslut upphävs. inlämnade en uppdatering av ansök- ningarna till kommissionen55. I detta dokument anges aktuell status för övervakningen av sjukdomarna. Det anges där beträffande fjä- derfäsjukdomen IB att efter en rad utbrott av sjukdomen tillämpas nu vaccination och att kontrollprogrammet är aktuellt. Utredningen uppfattar skrivning såsom ett återtagande av ansökan. För fjäderfäsjukdomen ILT anges att den har strukits från epizootilagen och landet är fritt från ILT i kommersiella anlägg- ningar men att den är spridd i hobbybesättningar. föreskrifter (SJVFS 1994:223) om införsel av fjä- derfä och kläckägg omfattar krav på provtagning i karantän av sal- monella, EDS-76, TRT/SHS, IB och ILT. 54Det finns ingen tryckt version av detta beslut i EGT. (Däremot finns det två likalydande beslut rörande förlängningen av tidsfristen för fisksjukdomarna infektiös pankreatisk nekros och bakteriell njursjukdom (96/93/EEG och 96/94/EEG). Medlemsländerna har dock röstat för en förlängning av beslutet i . Vidare har kommissionär i en skrivelse till framhållit att TRT/SHS är en av de fyra sjukdomar som kommissionen vid sin bedömning kommit fram till kan komma i fråga för tilläggsgarantier. 55Jordbruksverkets dnr 33-6821/99. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur Ansökningar om tilläggsgarantier avseende bin Rådets direktiv /65/EEG omfattar bl.a. bin. I artikel 15 anges att om en medlemsstat anser att dess territorium eller en del av dess territorium är fritt från några av de sjukdomar som räknas upp i bilaga B och för vilka djuren som omfattas av detta direktiv är mottagliga, ska medlemsstaten förelägga kommissionen tillräcklig dokumentation till stöd för detta. Kommissionen ska undersöka den dokumentation som avses i punkt 1 och förelägga Ständiga vete- rinärkommittén ett beslut som godkänner eller avvisar den plan som medlemsstaten har lagt fram. Om planen godkänns ska omfatt- ningen av de ytterligare allmänna eller särskilda garantier som kan krävas i handeln fastställas enligt förfarandet i artikel 26. Dessa får inte gå utöver de garantier som medlemsstaten tillämpar nationellt. I avvaktan på ett beslut får den berörda medlemsstaten i sina han- delsförbindelser ha kvar de krav som är nödvändiga för att upprätt- hålla dess status. I bilaga B anges beträffande bin att direktivet omfattar europeisk yngelröta samt varronos och akarinos (besvär orsakade av kvalster) hos bin. Regeringen beslutade att hos kommissionen skulle begära tilläggsgarantier för akarinos (trakekvalster [Acarapis woodi]) och för varronos56. Utredningen har varken anträffat något bifall eller avslag på an- sökan. Detta innebär att i enlighet med skrivningen i artikel 15 i avvaktan på beslut kan ha kvar de krav som anses nödvändiga för att upprätthålla status. Emellertid har, genom ändringar i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1996:24) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon, de nationella reglerna anpassats till EU:s grundläggande regler. uppställer således inte längre några särskilda handelskrav för varroa- eller trakékvalster. Beträf- fande bisjukdomarna kan nämnas att varroakvalster förekommer i stort sätt i hela medan trakékvalster, så vitt känt för utred- ningen, inte har påträffats i . 56 dnr Jo95/232. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur Ansökan om tilläggsgarantier för tuberkulos hos hjort Rådets direktiv /65/EEG omfattar sådana idisslare som inte om- fattas av andra handelsdirektiv. Hjortar är idisslare som faller under direktivet. Enligt artikel 14 i direktivet får en medlemsstat ansöka om god- kännande av bekämpningsprogram för vissa angivna sjukdomar. Programmen får godkännas av kommissionen tillsammans med de ytterligare allmänna eller begränsade garantier som kan krävas i handeln. Medlemsstater som anser att dess territorium är fritt från en sådan sjukdom kan ansöka om friförklaring avseende sjukdomen i enlighet med artikel 15. Kommissionen ska undersöka den doku- mentation som läggs fram till stöd för friförklaringen. Om ansökan godkänns ska även omfattningen av de ytterligare allmänna eller särskilda garantier som kan krävas i handeln fastställas av kommis- sionen. I avvaktan på ett beslut får den berörda medlemsstaten i sina handelsförbindelser ha kvar de krav som är nödvändiga för att upprätthålla dess status. I bilaga B till direktivet anges att beträffande idisslare (t.ex. hjort) är det möjligt att få tilläggsgarantier för tuberkulos. anordnade ett kontrollprogram avseende tuberkulos hos hjort 1994 och upprätthöll efter medlemskapet krav på provtagning i karantän för idisslare. Kommissionen inledde 2003 ett överträdel- seärende mot Sverige57. Enligt kommissionen stred de svenska kra- ven på provtagning i karantän mot bestämmelserna i rådets direktiv /65/EEG. Den svarade att skulle ändra på sina föreskrifter, utom vad gäller kravet på kontroll för tuberkulos. För denna sjukdom hade för avsikt att lämna in program om att är fri från tuberkulos hos idisslare med undantag från hjortar. Vad gäller hjortar hade för avsikt att ansöka om att det pågående kontrollprogrammet skulle godkännas i enlighet med artikel 14 i direktivet. lämnade därefter in ansökan om friförklaring respektive om godkännande av bekämp- ningsprogram. Programmet om bekämpning av tuberkulos hos hjort lades fram för kommissionen 2004 och har kompletterats med ytterligare uppgifter på begäran av kommissionen, bl.a. . Enligt 14 § Statens jordbruksverks föreskrifter om införsel av djur, sperma, ägg och embryon upprätthålls alltjämt krav på provtagning i karantän för tuberkulos hos hjortar. 57 diarienummer Jo2003/2263, Jo2005/1029 och Jo2006/3392. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur har återkallat sin ansökan om friförklaring avseende tuberkulos för andra idisslare samt anpassat de svenska införsel- bestämmelserna efter direktivets krav. 3.7.7Utredningens kommentarer till handel inom EU och ansökningar om tilläggsgarantier m.m. En fråga i utredningen har rört de införselkontroller som upprätthåller beträffande icke beviljade ansökningar om tilläggs- garantier. Som ovan redovisats uppställs det i krav på provtagning i karantän vid införsel av nötkreatur och svin58, får och getter59, fjä- derfän och kläckägg60 samt hjortar61. Kravet på karantän gäller i vissa fall inte djur som är födda i och sedan födseln befunnit sig i , eller . Något stöd för ett generellt krav på anmälan till tullen vid inför- sel av djur finns inte. Enligt rådets direktiv /425/EEG ska kon- troller av djur göras i avsändarlandet och det ska då upprättas ett intyg att djuret uppfyller gemenkapens krav på handel för det aktuella djuret. I samband med att intyget ges ska uppgifter regi- streras i det gemensamma veterinärdatasystemet, TRACES, var- igenom mottagarlandet får kännedom om de djurtransporter som kommer till landet, inom normalt . I den mån kontroller ska utföras är det vid ankomst till sin destination och det är således inte tullen som ska kontrollera något vid gränsen. Undantag från denna regel får enbart göras om det förekommer särskild anledning till att misstänka att djuren inte uppfyller införselvillkoren. Det måste dock framhållas att enligt artikel 4 i rådets direktiv /65/EEG har rätt att behålla sina nationella regler avseende införsel av ormar och reptiler i avvaktan på EU-bestämmelser om sådana djur samt att rådets direktiv /425/EEG inte är tillämpligt på icke-kommersiella transporter av sällskapsdjur. I betänkandet Kontroll av varor vid inre gräns SOU 2006:9 s. 213 f. och 216 ff. anfördes bl.a. att reptiler som hålls som säll- 5815 § Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:70) om införsel av nötkreatur och svin, senast ändrad (SJVFS 2009:40). 59Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:224) om införsel av får och getter, senast ändrad genom (SJVFS 2009:39). 60Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:223) om införsel av fjäderfä och kläckägg, senast ändrad (SJVFS 2006:79). 61Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1996:24) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur skapsdjur samt nötkreatur, svin, får, getter, fjäderfän, fisk är varor som inte ska omfattas av inregränslagen. Utredningen ansåg emel- lertid att samtliga hundar och katter samt illrar borde omfattas av inregränslagen. Detta med anledning av de bestämmelser om pass, som finns i och rådets förordning (EG) nr 998/2003 samt av rådets direktiv /65/EEG. Syftet med denna kontroll är att skydda mot bl.a. rabies och dvärgbandmask. finner att frågan om vilken kontroll som ska utövas av sällskapsdjur som förs in i i enlighet med bestämmelserna i och rådets förordning (EG) nr 998/2003 bör bli föremål för fortsatta överväganden. En grundläggande princip i är den s.k. lojalitetsprin- cipen. Den finns stadgad i artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt bestämmelsen ska unionen och medlemsstaterna, enligt principen om lojalt samarbete, respektera och bistå varandra när de fullgör uppgifter som följer av fördragen. Medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder, både allmänna och särskilda, för att säkerställa att de skyldigheter fullgörs som följer av fördragen eller av unionens institutioners akter. Medlemsstaterna ska vidare hjälpa unionen att fullgöra sina uppgifter, och de ska avstå från varje åt- gärd som kan äventyra fullgörandet av unionens mål. Lojalitetsprincipen har behandlats av i ett flertal mål, däribland mål C-319/97, det s.k. Kortas-målet. var vid tingrätt åtalad för att ha sålt konfektyrer som importerats från och som innehöll ett färgämne som betecknas E 124 eller koschenillrött. Enligt den vid tiden gällande livsmedelslagen (1971:511) fick som livsmedelstillsats endast användas tillsatser som godkänts för livsmedlet ifråga. E 124 var inte godkänt som livsmedelstillsats. Färgämnet fick dock enligt EU-lagstiftningen användas i konfektyrer (och rådets direktiv /64/EG av om färgämnen för användning i livsmedel). Direktivet hade antagits med stöd av arti- kel 100a i fördraget. I artikel 100a.4 i fördraget föreskrevs att om en medlemsstat, efter det att rådet med kvalificerad majoritet har beslutat om en harmoniseringsåtgärd, anser det nödvändigt att tillämpa nationella bestämmelser som grundar sig på bl.a. människors hälsa och liv ska Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur den anmäla dessa bestämmelser till kommissionen. Kommissionen ska bekräfta de nationella bestämmelserna sedan den konstaterat att dessa inte utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna. Den hade anmält en begäran om undantag till kommissionen, med stöd av artikel 100a.4 i fördraget och meddelat att hade för avsikt att fortsätta tillämpa gällande nationella bestämmelser om ifrågavarande färgämne. Regeringen menade att färgämnena kunde ge upphov till över- känslighetsreaktioner såsom nässelfeber och astma. Kommissionen svarade inte på den svenska anmälan. I en skrivelse i till domstolen uppgav kommissionen att den snart skulle fatta beslut i frågan. Den huvudsakliga frågan i målet rörde hur det faktum att kom- missionen inte svarat på en anmälan påverkade det anmälande medlemslandets möjlighet att tillämpa nationella bestämmelser. Domstolen fann att det vid tiden för den svenska anmälan inte fanns någon tidsfrist i artikel 100a.462 inom vilken kommissionen skulle ta ställning till anmälda nationella bestämmelser. Det förhål- landet att det inte fanns någon frist innebar inte att kommissionen var befriad från skyldigheten att handla med erforderlig omsorg inom sina ansvarsområden. Artikel 100a.4 avser nationella bestäm- melser som en medlemsstat anser är grundade på väsentliga behov. Under dessa omständigheter förutsätter genomförandet av syste- met med anmälan i artikel 100a.4 att kommissionen och medlems- staterna samarbetar lojalt. Domstolen fann att kommissionen så fort som möjligt ska granska anmälda nationella bestämmelser och att det var uppenbart att så inte hade skett i det aktuella ärendet. Domstolen fann dock vidare att även om kommissionens visat bristande omsorg kan det inte påverka tillämpningen fullt ut av det ifrågavarande direktivet. Om en medlemsstat anser att kommissio- nen åsidosätter sina skyldigheter kan den med stöd av fördragets bestämmelser, väcka talan vid domstolen för att få fastställt att kommissionen har åsidosatt sina skyldigheter och i förekommande fall ansöka om nödvändiga interimistiska åtgärder. 62 Bestämmelsen i fråga är reglerad i artikel 114 i EUF-fördraget. Vidare har beträf- fande sådana anmälningar införts en bestämmelse som anger att om kommissionen inte reagerar ska de nationala bestämmelserna anses godkända. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur utestående ansökningar om tilläggsgarantier Frågan om utestående ansökningar om tilläggsgarantier har diskuterats , det främsta skälet är att upp- ges tillämpa införselregler för dessa sjukdomar så som om ansök- ningarna hade bifallits. Av redovisningen ovan framgår att så är fallet. Det synes följa av den ovan nämnda skrivelsen från kommissionen till den om krav på provtagning avseende vissa sjukdomar hos nötkreatur, att kommissionen anser att det inte finns några utestående ansökningar att pröva. Utredningen finner att, oavsett om så är fallet eller inte, att för de sjukdomar som upprätthåller krav på provtagning i karantän, med undantag för PRRS och tuberkulos, fick en tidsbegränsad rätt att behålla sina nationella införselbestämmelser. Tiden gick för merparten av smittorna ut . För några smit- tor förlängdes den till . Därefter har inga nya tidsfrister beslutats. Frågan om de svenska kraven kring införsel av djur har varit föremål för domstolsprövning i svensk domstol, se t.ex. Kammar- rätten i dom i mål 1767-1999. Målet med- delades inte prövningstillstånd i Regeringsrätten. Utredningen bedömer att avgörande i Kortas- målet har betydelse även för den ifrågavarande situationen. rätt att behålla nationella bestämmelser var tidsbegränsad. När tids- fristen löpte ut var skyldig att anpassa sitt regelverk till de ifrågavarande direktiven. För att undvika detta skulle ha väckt talan mot kommissionen för att den inte fattat beslut inom en rimlig tid samt begärt att domstolen interimistiskt beslutade att fick behålla kraven på provtagning. Det är således inte för- enligt med EU-lagstiftningen att fortsatt kräva provtagning beträffande flertalet av de ifrågavarande smittorna. I den mån de utestående ansökningarna inte kan anses ha förfallit till följd av ändrad EU-rättslig lagstiftning har emellertid möjlighet att stämma kommissionen och begära att fattar ett interimistiskt beslut rörande provtagning avseende sjukdomarna. Beträffande två av de smittor som upprätthåller krav på provtagning i karantän, TRT/SHS och EDS-76, har erhållit tilläggsgarantier av . Enligt anslutningsfördraget ska ESA:s beslut fortsatt gälla efter anslutningen, om inte kommissionen bestämmer något annat genom ett motiverat beslut. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur utredningen känner till har kommissionen inte meddelat något beslut som innebär att ESA:s beslut upphävs. Utredningen finner således att alltjämt ska ha rätt att kräva provning avseende fjäderfäsmittorna TRT/SHS, EDS-76. Provtagningen ska dock i enlighet med de beviljade tilläggsgarantierna äga rum i ursprungs- besättningen. ansökte om friförklaring från PRRS jämte tilläggsgarantier för denna sjukdom först efter att rådets direktiv /432/EEG hade ändrats på ett sådant sätt att det inte längre skulle vara möjligt att erhålla tilläggsgarantier för sjukdomen i fråga. bestäm- melser är inte förenliga med direktivet och det finns inget i direk- tivets nu gällande lydelse som ger rätt att upprätthålla kravet på provtagning avseende PRRS. Vidare kan det framhållas att det inte heller enligt direktivets äldre lydelse fanns någon bestämmelse som skulle ha gett rätt att upprätthålla kravet provtagning avseende smittan utan ett föregående beslut från kommissionen. Det finns således inget rättsligt stöd för att i avvaktan på en prövning av ansökan upprätthålla kravet på prov- tagning avseende PRRS. anordnade kontrollprogram avseende tuberkulos hos hjort Kontrollprogrammen har inte avslutats och formellt sett är ännu inte fri från smittan hos hjort. Programmet är dock inne i sitt slutskede och smittan har inte påträffats hos hjort . Enligt svenska myndigheter bedöms inte heller smittan förekomma bland hjortar i . Som anförts ovan inledde kommissionen ett överträdelseärende mot avseende bestämmelser om införsel av vissa idisslare, bl.a. hjort. Efter att ha mottagit den svenska ansökan om godkännande av kontrollprogrammen för tuberkulos hos hjort samt vissa kompletteringar till ansökan har kommissionen avslutat överträdelseärendet. Kommissionen har dock ännu inte fattat något beslut om den svenska ansökan. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur Mot bakgrund av det ovan anförda anser utredningen att det finns fog för att hävda att i praktiken är fritt från tuberku- los hos hjort. Utredningen finner därför att med en analog tillämpning av artikel 15 i rådets direktiv /65/EEG får anses ha rätt att behålla de nationella kraven på provtagning för tuberkulos hos hjort. Salmonellagarantierna för nötkreatur och svin Den bestämmelse i rådets direktiv /432/EEG som gav rätt att tillämpa särskilda garantier vid införsel av nötkreatur och svin har, som anförts ovan, upphävts genom rådets direktiv /12/EG. Utredningen har inte identifierat någon annan EU- rättsakt enligt vilken ges rätt att upprätthålla tilläggsgaran- tier avseende dessa djur. I artikel 9 i och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoono- tiska smittämnen finns en bestämmelse om att en medlemsstat som är mottagare av en sändning av levande fjäderfän och svin eller kläckägg får av kommissionen bemyndigas att kräva att resultaten av de salmonellatester som måste göras inför att djuren lämnar ursprungsbesättningen uppfyller samma kriterier för salmonella som fastställts i den mottagande medlemsstatens godkända nation- ella program. I artikeln anges vidare att de särskilda åtgärder avse- ende salmonella som gällde för levande djur vid transport till Sve- rige och före ikraftträdandet av denna förordning, ska fort- sätta att gälla som om de hade fastställts i enlighet med bestämmel- serna i artikeln. Utredningen anser inte att det kan sägas att , eller för den delen , vid tiden för ikraftträdandet av Europaarla- mentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 hade några av erkända särskilda åtgärder avseende nötkreatur och svin. I sammanhanget kan nämnas att , som erhöll samma till- läggsgarantier som vid anslutningen till EU, numera inte upp- ställer något krav på provtagning avseende salmonella vid införsel av nötkreatur och svin. Det är utredningens sammantagna slutsats att inte har rätt att upprätthålla kravet på provtagning avseende salmonella för nötkreatur och svin. Regler kring sjukdomar, smittämnen och andra ämnen hos djur 3.8Rättsliga principer för ersättning Staten har med anledning av smittsamma djursjukdomar lämnat ersättning för olika former av ingrepp i enskildas verksamheter och med skiftande inställning till de principiella grunder varpå ersättning lämnas. En viktig utgångspunkt för att diskutera ersättning till enskilda är egendomsskyddet i grundlagen. beslutade slutligt att ändra reger- ingsformen. Den ändrade regeringsformen träder i kraft . Propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) grundar sig på en översyn av en parlamentarisk utredning – Grund- lagsutredningen – som lämnade sitt betänkande . I betänkandet En reformerad grundlag del 1, s. 443 ff. redovisar utredningen sina övervägande kring expropriation och rådighetsin- skränkningar. Den föreslår att det bör tydliggöras i regerings- formen att huvudprincipen ska vara att full ersättning lämnas vid expropriation eller annat sådant förfogande. I 2 kap. 15 § regeringsformen i dess nya lydelse stadgas: Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det all- männa inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för för- lusten.