sou · GZB381 · 2011-12-13 00:00:00 — I första meningen slås fast med vilken anställningsform myndighetschefer ska anställas. Det är föranlett av att det inte är lämpligt att anställa myndighetschefer tills vidare. Förslaget behandlas i avsnitt 9.1. I andra meningen görs det klart att regeringen har full frihet att besluta om längden på en tidsbestämd anställning. I avsnitt 9.1.4 har vi redogjort för vilka utgångspunkter som vi anser att regeringen bör ha när den beslutar om anställningstider. Första stycket motsvaras av vad som anges i 33 § andra stycket . Även cheferna för affärsverken omfattas av den nya regeln. I andra stycket slås fast att, om förflyttning sker, myndighetschefen har rätt att för återstående tid av den ursprungliga anställningstiden få en ny statlig anställning. Regeringen beslutar om vilka villkor som ska gälla för den nya anställningen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. Av bestämmelsen framgår vad som gäller i fråga om verkställighet och domstolsprövning av förflyttningsbeslut. Bestämmelsen innebär att den nuvarande möjligheten att föra talan mot beslutet tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3.5. För att göra tydliga villkor görs det klart att en tidsbestämd anställning som myndighetschef inte är möjlig att säga upp . Detta gäller för både arbetsgivaren och arbetstagaren. Förslaget behandlas i avsnitt 9.2.2. Ingen ändring mot vad som gäller (jfr 32 § andra stycket ), se avsnitt 9.2.2. Ingen ändring mot vad som gäller (jfr 34 § första stycket 1 ), se avsnitt 9.2.2. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning I andra stycket görs ett tillägg om att särskilda föreskrifter om arbetstagare som avses i första stycket 2 också finns i lagen (0000:00) om villkor för anställning som myndighetschef. Vad som anges i första stycket kommer i fortsättningen att gälla endast för chefen för . Förutsättningarna för att förflytta chefer för förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen kommer att regleras i lagen (0000:00) om villkor för anställning som myndighetschef. Vad som anges i andra stycket i fråga om verkställighet av förflyttningsbeslut tas bort. Frågan om verkställighet regleras i stället genom 4 § lagen (0000:00) om villkor för anställning som myndighetschef. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning I bestämmelsens andra stycke anges att ett beslut om förflyttning av JK och RÅ gäller och kan överklagas.1 om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Den tidigare 10 a § ersätts av en bestämmelse med en ny innebörd. Ärenden om anställning av rektor vid ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen kommer inte längre att vara undantagna från 39 kap. 5 b § OSL. Med hänsyn tagen till behovet av viss öppenhet och insyn i förfarandet – styrelsen ska höra lärarna, studenterna och övriga berörda vid valet av rektor2 – är det dock motiverat att särskilt 1Jfr 4 § lagen (0000:00) om villkor för anställning som myndighetschef. 2Se 2 kap. 8 § högskoleförordningen. föreskriva att, när styrelsen beslutar om att hörande inleds i ett ärende om anställning av rektor, sekretessen enligt 39 kap. 5 b § OSL upphör att gälla för uppgifter om de kandidater som hörandet avser. För de kandidater som inte aktualiseras för hörande fortsätter dock sekretessen i 39 kap. 5 b § OSL att gälla. Förslaget behandlas i avsnitt 9.9.1. 11.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för I bestämmelsen görs ett tillägg om statssekreterarens ansvar för arbetsgivarfunktionen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.6. 11.6Förslaget till förordning om ändring i myndighetsförordningen (2007:515) En överdirektör ska inte längre anställas av regeringen. I bestämmelsen görs också tydligt att det endast är myndighetschefen som ska anställas av regeringen. All annan personal anställs av myndigheten. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. Det är myndighetschefen som ska besluta om myndigheten ska ha en överdirektör. I och med att det är en delegerad beslutanderätt i en förordning kan naturligtvis regeringen, om den anser att det i det enskilda fallet finns skäl till det, ta tillbaka delegationen. Detta fodrar dock inte något särskilt författningsstöd. Det finns särskilda bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100) om vem som utser rektors ställföreträdare. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. 11.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion Bestämmelsen motsvarar det som kommer att framgå av 23 och 24 §§ myndighetsförordningen (2007:515). beslutar om vem som ska vara länsöverdirektör eller länsråd och är arbetsgivare för vederbörande. Också i övrigt gäller vad som sades i författningskommentaren till 24 § myndighetsförordningen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. 11.8Förslaget till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) 2 kap. 8 § Regleringen om anställningstid i första stycket tas bort. I 2 § lagen (0000:00) om villkor för anställning som myndighetschef kommer att anges att myndighetschefer, med vissa undantag, ska anställas tidsbegränsat. Även rektorerna omfattas av denna regel. Också när det gäller rektorer vid de statliga lärosätena bör det stå regeringen fritt att efter förslag från lärosätets styrelse, besluta om längden på anställningen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.1. 11.9Förslaget till förordning (0000:00) om tjänstepension eller inkomstgaranti och avgångsvederlag till vissa myndighetschefer I förordningen regleras i vilka situationer en myndighetschef kan få rätt till avgångsförmåner (inkomstgaranti och avgångsvederlag). Bestämmelserna i förordningen bygger på vad som föreskrivs i förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. I den nya förordningen finns dock särskilda bestämmelser om bl.a. syftet med att betala ut avgångsförmåner (3 och 17 §§). Det finns också nya föreskrifter som gör det möjligt att jämka avgångsförmåner, för det fall en förmånstagare uppbär vissa typer av inkomster (12–13 och 21 §§). Bestämmelserna som har förts över från den tidigare förordningen har i största möjliga mån förenklats. Bestämmelser som har bedömts vara överflödiga, t.ex. vad gäller särskilda skäl för utbetalning av avgångsförmåner (se 4 och 20 §§ den gamla förordningen) har tagits bort. I de inledande bestämmelserna slås den nya förordningens tilllämpningsområde fast. Förutom att majoriteten av myndighetscheferna som är anställda tidsbestämt omfattas av förordningen, gäller att bestämmelserna om avgångsförmåner också kan tillämpas på chefen för (1 §). Föreskrifterna i förordningen utgör tillägg till och undantag från bestämmelserna i 03. Eftersom det finns ett samband mellan föreskrifterna i förordningen och reglerna i pensionsavtalet är det viktigt att regeringen löpande följer upp om det sker ändringar i pensionsavtalet som kan eller bör påverka förordningens regler. Om regeringen inte erbjuder en arbetstagare som har fyllt fortsatt anställning i samma befattning (t.ex. ytterligare x års anställning som generaldirektör för en viss myndighet) har vederbörande rätt till vad som motsvarar hel inkomstgaranti, om han eller hon haft chefsanställning av (4 §). Mot bakgrund av att garantin bl.a. syftar till att skapa ekonomisk trygghet finns det regler om minskning och jämkning av inkomstgaranti om garantitagaren uppbär vissa typer av inkomster (3 § och 9–13 §§). Fram till dess att en myndighetschef har fyllt har han eller hon rätt till avgångsvederlag, om anställningen efter anställningstidens utgång inte förlängs (18 §). Detta förutsätter att arbetstagaren har haft chefsanställning . Vederlaget betalas ut och är baserat på den pensionsgrundande lönen. Syftet med att betala ut avgångsvederlag är att skapa ekonomisk trygghet för arbetstagaren i den omställningssituation som kan uppstå efter att en anställning har avslutats (17 §). Också för avgångsvederlag finns det därför regler om minskning och jämkning av vederlaget. Förslaget till ny förordning behandlas i avsnitt 9.7. 2010/11:KU15, Jämkning av inkomstgaranti . 2009/10:KU20, Granskningsbetänkande . 2009/10:KU 13, Utnämningspolitiken 2009/10:KU10, Granskningsbetänkande . 2008/09:KU20, Granskningsbetänkande . 2007/09:KU10, Granskningsbetänkande 2005/06:KU33, Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter 2005/06:KU10, Granskningsbetänkande . 2004/05:KU29, arbetsformer . 2004/05:KU14, Statlig förvaltning m.m. 2003/04:KU10, Granskningsbetänkande . 2002/03:KU19, arbetsformer . 1997/98:KU 31, Statlig förvaltningspolitik 1993/94 AU 16, Ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. 1986/87:KU29, Om ledningen av den statliga förvaltningen InU 1973:36, Betänkande i anledning av prop. 2011/12:1, Budgetpropositionen Prop. 2010/11:1, Budgetpropositionen 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 2009/10:149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor 2009/10:56, Sekretess i vissa anställningsärenden Prop. 2009/10:1, Budgetpropositionen 2008/09:1, Budgetpropositionen Prop. 2007/08:1, Budgetpropositionen Prop. 2006/07:1, Budgetpropositionen 2002/03:47, Statens ansvarsnämnds funktion och kompetensområde m.m. 2001/02:15, Den öppna högskolan 2000/01:78, Rätt att arbeta till 1999/2000:143, Ändringar i jämställdhetslagen m.m. Prop. 1997/98:151, Inkomstgrundad ålderspension, m.m. Prop. 1997/98:136, Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst Prop. 1993/94:185, Förvaltningsmyndigheternas ledning 1993/94:65, En ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. Prop. 1986/87:99, Om ledning av den statliga förvaltningen Prop. 1981/82:71, Om ny anställningslag m.m. 1975/76:105, Förslag till arbetsrättsreform m.m. Prop. 1973:129, Kungl. Maj:ts proposition nr 129 SOU 2009:4, Sekretess vid anställning av myndighetschefer SOU 2008:118, Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft SOU 2005:104, och – granskning och förslag SOU 2004:65, En statsförvaltning i utveckling och förnyelse SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning SOU 1994:141, Arbetsrättsliga utredningar SOU 1992:60, Enklare regler för statsanställda SOU 1985:40, Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning SOU 1983:39, Politisk styrning – administrativ självständighet Ds 2003:7, Förtjänst och skicklighet – om utnämningar och ansvarsutkrävande av generaldirektörer Ds 2002:56, arbetsrätt – för ett föränderligt arbetsliv Ds 1995:6, – Åtgärder för att stärka resultatstyrningen 2009/10:43, Regeringens skrivelse om utnämningspolitiken Rskr. 2009/10:150, Riksdagsskrivelse 1997/98:294, Riksdagsskrivelse 1993/94:257, Riksdagsskrivelse 1986/87:226, Riksdagsskrivelse 2004/05:URF2, Ekonomiska villkor för ledamöter Dir. 2010:103, Översyn av anställningsvillkor för myndighetschefer 2010:75, En ny organisation för polisen? Dir. 2009:62, Översyn av statlig regional förvaltning m.m. 2011/12:K263, Generaldirektörers villkor 2010/11:K338, Generaldirektörers villkor , K., Anställning vid en statlig myndighet – Anställningsbeslut och arbetsledningsbeslut, Juridik, 2010. , och ., Rektors ledarskap – komplexitet och förändring, , 2009. , A., Bejstam, L., , Ö. och Zanderin, L., Arbetsrätten i staten, , 2004. Asplind, J., Generaldirektör – i rikets tjänst på politikens villkor, Artéa, 2009. , I., An introduction to Convention on Human Rights, Iustus, 2011. , B., Chef i offentlig verksamhet – Forskning kring offentligt ledarskap, , 1990. , A., Tidsbegränsad anställning – en studie av anställningsformsregleringen och dess funktioner, i , 1984. Hinn, E. och , L., Offentlig arbetsrätt – en kommentar till lagreglerna om statlig och anställning, juridik, 2005. , I. och , R., Offentligt ledarskap – om förändring, förnyelse och nya ledarideal, , 2003. , E. och Stjernquist, N., Vår författning, 10:e upplagan, juridik, 1995. , M., Rättigheter och skyldigheter i arbetet, Bokförlaget , 1995. Iseskog, T., Chefsavveckling, Allmänna förlaget, 1990. Iseskog, T., Min syn på svensk arbetsrätt, Juridik, 2008. , A., Makthavare i ministerns skugga, , 2010. , E., Revolving doors – vad händer sedan? En studie om karantänbestämmelser för politiker och högre tjänstemän i offentlig sektor, promemoria . Lunning, L. och Toijer, G., Anställningsskydd – en lagkommentar, 10:e upplagan, , 2010. , och , A., Individuell lön – lönar det sig, Nerenius & Santërus Förlag, 2005. Näswall, K., , J. och Sverke M., Anställningsotrygghet – Individen på den flexibla arbetsmarknaden, , 2003. Premfors, R. och , G., , 2007. Rolfer, B., Stat till salu – Om försäljning, bolagisering, privatisering och nedskärning, Samarbete mellan och Premiss förlag, 2008. , R., ., Olwig, B., Riegnell, G., och ., Belöningssystem – nyckeln till framgång. juridik, 2002. Toijer, G., Några reflexioner kring det statliga arbetsgivarbegreppet, till Hans Stark, 2001. , B., I statens tjänst, femte upplagan, Publica, 1990. , Den arbetsgivarpolitiska delegeringen inom staten (Agv 2007:3), 2007. skrift Anställningsskydd, 2009. skrift och styra med individuell lön, stöd till dig som är lönesättande chef, 2008. skrift Lönesättning i dialog med chefen, information om lönesättande samtal till dig som arbetar i staten, 2008. skrift Strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken, 2010. , Chef – och ledarskap inom statlig sektor, 2006. , Fem centrala riktlinjer vid förflyttning av en verkschef, bilaga till föreningens verksamhetsberättelse . för Utveckling i Staten () studie I statens tjänst – en roll med många bottnar, 2011. Ledarnas chefsbarometer 2010, Mitt liv som chef, 2010. Ledarnas , 2009. Ledarnas rapport om chefslöner Hög tid att styra chefens lön, 2011. Ledarnas skrift Chefen , 2008. Ledarnas skrift Chefen och Chefens förmåner, 2010. Ledarnas skrift Chefen lön, 2009. Ledarnas skrift Chefen , 2008. Ledarnas skrift Chefen , 2008. Ledarnas skrift Chefen , 2009. Regeringens chefspolicy för myndighetschefer, statligt ledarskap och krav på mångsidighet, 2011. , Löner och andra anställningsvillkor för myndighetschefer, promemoria . (, P. ), Chefstillsättning i staten, 2006. , HR Practitioners Guide to SCS Reward, Benefits & Recruitment for 2010–11. Svenska Kommunalarbetareförbundets () rapport högsta chefernas löner drar ifrån, 2011. kommuner och landstings (SKL:s) rapport i kommuner och landsting, 2011. SKL:s och jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet, Jämförelser mellan landsting, 2010. , informationsunderlag Pensionsfakta – Förordnandepension – avser den som tillträtt en statlig förordnandetjänst före , 2011. , informationsunderlag Pensionsfakta – Chefspension – avser den som tillträtt en statlig chefstjänst under tiden – , 2011. , informationsunderlag Pensionsfakta – Inkomstgaranti – avser den som tillträtt en statlig chefsanställning tidigast , 2011. Statskontoret 2000:9, Utvärdering. Styrelser med fullt ansvar. Statskontoret 2003:11, Reglering av ansvar och ansvarsutkrävande. Statskontoret 2004:9, Myndigheternas ledning och organisation. Kartläggning och analys av Myndighetssverige. Statskontorets skrift Förvaltningen om förvaltningspolitiken – förväntningar, utmaningar och möjligheter, 2011. SUHF, Utdrag ur protokoll fört vid förbundsförsamlingens sammanträde (§ 10). Svenskt näringslivs , 2011. Svenskt näringsliv, Vägledning avseende ersättningar till VD och ledande befattningshavare, 2006. skrivelse Om du blir uppsagd – eller omlokaliserad, 2010. Verket för förvaltningsutveckling (Verva), , P., Chef i statsförvaltningen – 18 röster om att leda i statens tjänst, 2006. , L. och Jackert, C., Sätt punkt för misstankarna om köpta generaldirektörer, . , S., Övertramp när regeringen styr myndigheter, ST Press nr 6/2011. , S., Myndigheterna ska inte driva politik, . Kärrman, J., De har mycket betalt och lite att göra, . Kärrman, J., Deras löner har sprängt miljonvallen, . Runblom, K., Generaldirektörer utan jobb behåller hög lön, artikel publicerad på hemsida . Stiernstedt, J., Generaldirektörer får lön utan jobb, . Svärdkrona, Z., Vilket löneklipp, chefer, . Översyn av anställningsvillkoren för En särskild utredare ska se över anställningsvillkoren för chefer som leder myndigheter som lyder under regeringen. Utredaren ska bl.a. undersöka i vilken utsträckning regeringens ambition att anställningsvillkoren ska vara öppna, tydliga och ändamålsenliga har uppfyllts. Syftet med översynen är att säkerställa att anställningsvillkoren är utformade på ett sådant sätt att de dels främjar möjligheterna för regeringen att rekrytera de mest lämpade, dels motsvarar regeringens krav på god ekonomisk hushållning med statens resurser. I uppdraget ingår bl.a. att pröva om den ordning med visstidsanställningar som gäller för flertalet av myndighetscheferna är ändamålsenlig samt analysera regelverket och praxisbildningen avseende avgångsförmåner för de aktuella cheferna. Utredaren ska vid behov lämna förslag till ändrade eller nya anställningsvillkor. Uppdraget ska redovisas . Vissa grundläggande principer för myndighetschefernas anställningsförhållanden lades fast 1987 i s.k. verksledningsbeslut (prop. 1986/87:99, i det följande benämnd verksledningspropositionen, bet. 1986/87:KU29, rskr. 1986/87:226). Frågan om anställningsskyddet för arbetstagare i verksledande eller därmed jämförlig ställning har därefter behandlats av i samband med antagandet av lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad (prop. 1993/94:65, bet. 1993/94:AU16, rskr. 1993/94:257). Vidare har frågan om chefsförsörjningen, särskilt när det gäller myndighetschefer, behandlats i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Regeringen har i skrivelsen Utnämningspolitiken (skr. 2009/ 10:43 s. 14) samt i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175 s. 127) anfört att en särskild utredare bör få i uppdrag att pröva om de befintliga anställningsvillkoren för chefer som leder myndigheter som lyder under regeringen uppfyller ambitionen att vara öppna, tydliga och ändamålsenliga. Regeringen anställer med några få undantag cheferna för de drygt 200 myndigheter som lyder under regeringen. Flertalet av cheferna anställs för en bestämd tid. De innehar verksledande eller därmed jämförlig ställning och omfattas därmed inte av regleringen i lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS. Det innebär bl.a. att de inte kan sägas upp innan deras anställningstid har löpt ut. En myndighetschef kan dock avskedas enligt bestämmelserna i (32 § andra stycket ). För detta krävs att denne grovt har åsidosatt sina åligganden mot arbetsgivaren (18 § LAS). Vidare gäller att myndighetscheferna inte har någon formell rätt att säga upp sig. Regeringen har dock regelmässigt valt att entlediga de myndighetschefer som velat avsluta sin anställning . I verksledningspropositionen redovisade regeringen riktlinjer för bestämmande av anställningstidens längd och för åstadkommande av en ökad rörlighet för myndighetscheferna (prop. 1986/87:99 s. 65–67). Enligt propositionen visade erfarenheten att rörlighet och cirkulation på chefsbefattningar verkar utvecklande och vitaliserande för såväl verksamheten som individen. Den framtida inriktningen sammanfattades av föredragande statsråd på följande sätt. Vid en verkschefs omförordnande i samma tjänst bör regeringen regelmässigt pröva att tillämpa en kortare förordnandeperiod, i Även vid omförordnande till en annan tjänst bör kunna komma i fråga. Jag vill betona att avsikten med den nu föreslagna ordningen inte är att ändra inriktningen att en verkschefs förordnanden sammantaget i normalfallet bör uppgå till . I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst angav regeringen inte någon ändrad inriktning av principerna för rekrytering av myndighetschefer. Återigen betonades att rörlighet på chefsposter främjar såväl myndigheternas effektivitet som chefernas egen utveckling (prop. 1997/98:136 s. 51–53). Regeringen har i skrivelsen Utnämningspolitiken anfört att en myndighetschef bör vara verksam . Myndighetschefer anställs i normalfallet vid första anställningsperioden, med möjlighet till förlängning . som chef vid samma myndighet bör förutsättningarna för en ny anställning vid en annan myndighet övervägas. För rektorer för universitet och högskolor gäller dock att de anställs för högst , med möjlighet att förnya anställningen högst två gånger om vardera högst (skr. 2009/10:43 s. 32 och 33). Främjandet av möjligheterna för myndighetschefer att kunna anställas som chefer för andra myndigheter är ett led i regeringens ambition att uppträda som en professionell och attraktiv arbetsgivare. Förflyttningsskyldighet och anställningens upphörande Som ovan nämnts kan myndighetschefer som är anställda för bestämd tid inte sägas upp innan anställningstiden har löpt ut. Det kan dock av organisatoriska skäl eller annars av hänsyn till myndighetens bästa vara nödvändigt att de lämnar sitt chefskap . De kan då förflyttas till en annan statlig anställning som tillsätts på samma sätt (33 § andra stycket ). Som exempel på situationer då det kan finnas skäl för förflyttning nämns i verksledningspropositionen omstruktureringar som berör flera myndigheter och myndighetschefer och fall då en chef visar sig vara mindre lämplig för sin uppgift (prop. 1986/87:99 s. 68). En striktare reglering gäller för de kvarvarande affärsverkscheferna, dvs. cheferna för , , och . Dessa kan skiljas från sin anställning med omedelbar verkan före utgången av anställningstiden, om det är nödvändigt av hänsyn till verkets bästa (33 § första stycket ). på när detta kan bli aktuellt nämns i verksledningspropositionen situationer då affärsverkschefen misskött förvaltningen av koncernen eller har uppenbara svårigheter att samarbeta med myndighetens styrelse (prop. 1986/87:99 s. 120). Lön och andra anställningsvillkor för myndighetscheferna Grundläggande bestämmelser om anställningsvillkoren för den aktuella kretsen av myndighetschefer finns i avtalet om regeringsbeslut om avlöningsförmåner m.m. för vissa högre anställningar m.fl., som slöts (ändrat , och ), det s.k. frikretsavtalet (Cirkulär 2001:A 7). Avtalet tillämpas även på andra anställda, t.ex. överdirektörer som anställts av regeringen, länsöverdirektörer och länsråd samt på chefstjänstemännen i . Denna grupp av anställda brukar kallas regeringens frikrets. Enligt 1 § i frikretsavtalet får regeringen besluta om tillämpningen av, eller avsteg från, gällande kollektivavtal om avlöningsförmåner m.m. för de i avtalet angivna anställningarna utan att följa bestämmelserna i ett antal paragrafer i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Avtalsregleringen innebär att regeringen har mycket stor frihet att bestämma anställningsvillkoren för myndighetscheferna. Därtill kommer att regeringen inte är skyldig att informera eller förhandla med de fackliga organisationerna om villkoren för cheferna. Lönen för myndighetscheferna är – med undantag för landshövdingarna – individuell och bestäms utifrån bl.a. de krav som ställs på innehavaren samt dennes kvalifikationer och erfarenhet. Regeringen har som nämnts stor frihet att bestämma anställningsvillkoren för myndighetscheferna. I praktiken rör det sig dock inte om några stora avvikelser från vad som gäller för övriga statstjänstemän. För de allmänna anställningsvillkoren – löneavdrag vid ledighet av olika slag, sjukvårdsförmåner, kostnadsersättning och semester – gäller bestämmelserna i löne- och förmånsavtal (ALFA) eller (). I fråga om arbetstid, bisysslor och uppsägningstid gäller dock särskilda villkor i frikretsavtalet. I några andra avseenden har regeringen fastställt särskilda villkor för myndighetscheferna. Detta gäller bl.a. rätten till förmånsbil. Särskilda villkor gäller vidare för myndighetschefer som har valt att inte flytta till arbetsorten.