sou · GZB332 · 2011-04-15 00:00:00 — Om handlingarna eller föremålen kopieras eller fotograferas, skall detta anges i protokollet. Detsamma gäller om en film- eller ljudupptagning görs. Denna förordning träder i kraft . 8 Senaste lydelse 2006:879. förordning om ändring i förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna Härigenom föreskrivs i fråga om bilagan till förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna, Avgiftslista, 1. Ansökningsavgifter, Allmänna domstolsärenden ska ha följande lydelse. Ansökan varigenom det anhängiggörs ett ärende om adoption, vårdnad eller umgängesrätt, namn enligt namnlagen (1982:670), testamentsvittnesförhör, dödande av förkommen handling, dödande av inteckning, förordnande av boutredningsman, bodelningsförrättare eller skiftesman, tillstånd till försäljning m.m. enligt 7 kap. 8 § eller 24 § sambolagen (2003:376), beslut om särskild förvaltning enligt 9 kap. 8 § , förordnande om rätt att bo kvar i det gemensamma hemmet enligt 18 kap. 2 § eller 28 § sambolagen (2003:376), tillstånd till försäljning av fast egendom eller tomträtt enligt 19 kap. 13 § , förordnande enligt 3 eller 6 § lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt, förordnande av synemän enligt 9 kap. 24 § jordabalken, tillstånd till fusion enligt 12 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 9 Senaste lydelse SFS 2009:290. likvidation och förordnande av likvidator enligt 25 kap. aktiebolagslagen (2005:551), 11 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och 2 kap. 37 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag, kraftlöshetsförklaring av fullmakt enligt 17 § lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, förordnande enligt lagen (1929:145) om skiljemän, förordnande av sammanträdesledare enligt 7 och 20 §§ lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, blodundersökning enligt lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap, entledigande av någon annan än sökanden från ett uppdrag som (1960:644), (1960:644), 10 kap 1 § upphovs- rättslagen (20XX:XX), litterära och konstnärliga verk, (1967:837), (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), firmalagen (1974:156), (1970:485), 9 c § lagen (1992:1685) om skydd (1974:156), för kretsmönster för halvledar- (1992:1685) om skydd för krets- produkter eller 9 kap. 5 a § växt- förädlarrättslagen (1997:306). 5 a § växtförädlar- rättslagen (1997:306). Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i upphovsrättsförordningen (1993:1212) Härigenom föreskrivs att upphovsrättsförordningen (1993:1212) ska ha följande lydelse I denna förordning finns verk- I denna förordning finns verk- (1960:729) om upphovsrätt till hovsrättslagen (20XX:XX). (upphovsrättslagen). Framställning av exemplar inom vissa arkiv och bibliotek Med framställning av exemplar för kompletteringsändamål i 16 § första stycket 1 upphovsrättslagen avses fall när 1.ett exemplar av ett verk är ofullständigt; om verket har kommit ut i delar avses dock endast det fallet att den del som saknas inte kan köpas i handeln, eller 2.exemplar av ett verk inte kan köpas i handeln och exemplarframställningen sker hos ett arkiv eller bibliotek som har rätt att få pliktexemplar av den aktuella produkttypen. Första stycket gäller även i fråga om prestationer som avses i45, 46 och 48–49 a §§ upphovsrättslagen. Med framställning av exemplar för kompletteringsändamål i 4 kap. 5 § första stycket 1 upphovsrättslagen avses fall när 1.ett exemplar av ett verk är ofullständigt; om verket har kommit ut i delar avses dock endast det fallet att den del som saknas inte kan köpas i handeln, eller 2.exemplar av ett verk inte kan köpas i handeln och exemplarframställningen sker hos ett arkiv eller bibliotek som har rätt att få pliktexemplar av den aktuella produkttypen. Första stycket gäller även i fråga om prestationer som avses i3 kap. 1, 6, 11, 16 och 21 §§ upphovsrättslagen. 10Senaste lydelse 1994:194. 11Senaste lydelse 1994:194. När bibliotek och organisationer framställer eller överför exemplar av verk enligt 4 kap. 6 § andra stycket upphovsrättslagen ska1. upphovsmannen meddelas, om det kan ske utan besvär,2. exemplaren förses med uppgift om verkets titel, om framställningsåret och om vem som är framställare samt med de uppgifter som krävs enligt 4 kap. 1 § upphovsrättslagen, och3. framställaren upprätta ett register över de exemplar som framställs.Om ett bibliotek eller en organisation sprider eller överför exemplar till personer med funktionsnedsättning på ett sådant sätt att dessa personer får behålla ett exemplar av verket, ska upphovsmannen meddelas även om det. Detta gäller endast om det kan ske utan besvär. m.m. till personer med m.m. till personer med 3 §12 När bibliotek och organisa- tioner framställer eller överför exemplar av verk enligt 17 § andra stycket upphovsrättslagen skall 1. upphovsmannen meddelas, om det kan ske utan besvär, 2. exemplaren förses med uppgift om verkets titel, om framställningsåret och om vem som är framställare samt med de uppgifter som krävs enligt 11 § upphovsrättslagen, och 3. framställaren upprätta ett register över de exemplar som framställs. Om ett bibliotek eller en organisation sprider eller överför exemplar till personer med funktionshinder på ett sådant sätt att dessa personer får behålla ett exemplar av verket, skall upphovsmannen meddelas även om det. Detta gäller endast om det kan ske utan besvär. Framställningar av upptagningar för ljudradio- och televisionsutsändningar När ett radio- eller televisions- När ett radio- eller televisions- företag gör en upptagning med företag gör en upptagning med stöd av 26 e § 1 upphovsrätts- stöd av 4 kap. 21 § 1 upphovs- lagen eller en bestämmelse som rättslagen eller en bestämmelse 12Senaste lydelse SFS 2005:362. 13Senaste lydelse 2010:711. hänvisar till den bestämmelsen som hänvisar till den bestäm- melsen gäller att upptagningen 1.ska göras med företagets egen utrustning, 2.får användas endast vid egna utsändningar ett fåtal gånger varefter den, om inte något annat följer av 3, ska utplånas, 3.får överlämnas endast till och bevaras endast i ett arkiv hos ett sådant företag som har tillstånd av regeringen enligt 4 kap. 3 § första stycket radio- och tv-lagen (2010:696); så får dock ske endast om upptagningen har dokumentariskt värde, 4.får föras över på nytt underlag, varvid originalupptagningen ska utplånas, och 5.får brukas för framställning av ett särskilt exemplar av upptagningen vilket ska användas för utsändning; efter utsändningen ska upptagningen på det särskilda exemplaret utplånas. 5 § Rätt att föra talan enligt 51 § upphovsrättslagen har , och för de fria konsterna, var och en för sitt område. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordning (1996:1515) med instruktion för Härmed föreskrivs i fråga om bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för att p 2.1 ska ha följande lydelse. med undantag av ärenden om , grundlagarna, rikets vapen och flagga, vallagen (2005:837), folkomröstningslagen (1979:369), lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, rikets judiciella indelning samt, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, domstolsväsendet, arrendenämnderna, hyresnämnderna, rättshjälp, fastighetsregistreringen, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, , åklagarväsendet, polisväsendet, allmän ordning och säkerhet, allmänna sammankomster, åtal för brott, förordnande av domstol, utlämning och överlämnande för brott, internationell rättslig hjälp i brottmål, internationellt samarbete rörande lagföring för brott, internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom, 14 Senaste lydelse SFS 2010:1750. fideikommissförfattningar, dock inte förlängning av fideikommiss eller inlösen av fideikommissegendom av kulturhistoriska skäl, permutationslagen (1972:205), i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, nåd i brottmål, abolition, upphävande av domstols dom eller beslut om utvisning på grund av brott, det rättsmedicinska och det rättspsykiatriska undersökningsväsendet, lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption, lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap, lagen (1988:1321) om nordiska rättsförhållanden rörande förvaltarskap enligt m.m., europabolag, aktiebolag, handelsbolag, enkla bolag och ekonomiska föreningar, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, stiftelselagen (1994:1220), i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, årsredovisningslagen (1995:1554), datalagen (1973:289), lagen (1960:729) om upphovs- upphovsrättslagen (20XX:XX), rätt till litterära och konstnärliga lagen (1980:612) om medling i verk, lagen (1980:612) om med- vissa upphovsrättstvister, lagen ling i vissa upphovsrättstvister, (1953:771) om skydd för vissa lagen (1953:771) om skydd för lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister, lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m., vapenlagen (1996:67), passlagen (1978:302) när det gäller passmyndigheter inom riket, flyktingar, mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i landet, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat depar- medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, i den mån sådana frågor inte hör till något annat departement, demokrati och allmänna val, i den mån sådana frågor inte hör till något annat departement, marknadsföring, konsumentinformation, konsumentinflytande i standardiseringsarbetet, resegarantier samt konsumentskydd och konsumentpolitiska frågor i övrigt, i den mån sådana frågor inte hör till något annat departement. Denna förordning träder i kraft den 1januari 2013. förordning om ändring i förordningen (1998:1387) om fonogramersättning Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (1998:1387) om fonogramersättning ska ha följande lydelse. verk som vid utlåningstillfället omfattas av upphovsrättens gil- omfattas av upphovsrättens gil- tighetstid eller utövande konst- tighetstid eller utövande konst- enligt lagen (1960:729) om upp- hovsrätt till litterära och konst- (20XX:XX). Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2008:1420) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ förordningen (2008:1420) om pliktexemplar av dokument ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sådana dokument som avses i 12, 14 och 18 §§ lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och som har lämnats till Kungl. ska bevaras för framtiden. Skyldigheten att bevara gäller inte sådana pliktexemplar som visar sig vara dubblett av ett redan lämnat dokument eller en oförändrad ny utgåva av ett tidigare lämnat dokument. eller televisionsprogram som har eller televisionsprogram som har gjorts med stöd av 26 e § lagen gjorts med stöd av 4 kap. 21 § (1960:729) om upphovsrätt till upphovsrättslagen (20XX:XX) får litterära och konstnärliga verk får om de har dokumentariskt värde om de har dokumentariskt värde eller rättighetshavarna har med- eller rättighetshavarna har med- gett att upptagningarna bevaras. gett att upptagningarna bevaras. ning av exemplar bl.a. inom ning av exemplar bl.a. inom finns i 16 § finns i 4 kap. lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. (20XX:XX). När en kopia av ett pliktexemplar av dokument som avses i 6 § första stycket lånas ut utanför ska upplysa mottagaren om innebörden av tillämplig upphovsrättslig lagstiftning. Efter utnyttjandet ska kopian återlämnas till . Sådant exemplar får därefter bevaras hos . Denna förordning träder i kraft . Utredningens uppdrag i detta slutbetänkande är att göra en redaktionell och språklig översyn av upphovsrättslagen. Utredningens delbetänkande, som överlämnades (Avtalad upphovsrätt SOU 2010:24), innebar en översyn dels av bestämmelserna om upphovsrättens övergång i 3 kap. upphovsrättslagen och dels av vissa frågor om avtalslicenser m.m. Utredningsdirektiven anger som allmänna utgångspunkter för utredningens arbete att upphovsrätten har fått allt större betydelse genom informationssamhällets framväxt. Direktiven pekar särskilt på att upphovsrätten spänner över hela medieområdet, musik- och filmsektorn och stora delar av it-sektorn samt att allt fler företag och människor på ett eller annat sätt berörs av upphovsrättslagstiftningen. Detta förhållande återspeglas bl.a. i de många olika intressen som gör sig gällande på upphovsrättsområdet. Vidare framhålls att syftet med upphovsrätten är att ge ett effektivt skydd för upphovsmännen för att främja nyskapande och uppmuntra investeringar. Utredningsdirektiven pekar också särskilt på vikten av en balanserad lagstiftning för att upprätthålla respekten för upphovsrätten. Enligt utredningsdirektiven ska utredningen därför genomgående sträva efter att söka balansera de olika intressen som aktualiseras inom utredningsuppdragets ram. Behovet av sådana intresseavvägningar gör sig tydligast gällande vid översynen av 3 kap. upphovsrättslagen, som alltså redovisades i utredningens delbetänkande, men bör enligt utredningsdirektiven även genomsyra hela utredningen. 1.1.2En översyn av upphovsrättslagen i redaktionellt och språkligt hänseende Beträffande behovet av en redaktionell och språklig översyn av upphovsrättslagen framhålls i direktiven till utredningen att lagen tillkom och att det har gjorts ett stort antal ändringar i lagen utan att någon helhetsöversyn av lagen ur redaktionell och språklig synvinkel har gjorts. Ändringarna har bl.a. inneburit att upphovsrättslagen, vars paragrafer är numrerade löpande, har försetts med ett stort antal inskjutna paragrafer. Det har lett till att lagen, enligt utredningsdirektiven, är svåröverskådlig och svårtillgänglig. Utredningsdirektiven hänvisar även till att det i olika sammanhang har framförts att upphovsrättslagen bör bli föremål för en helhetsöversyn (se t.ex. betänkande 2004/05:LU27 s.18 f. och 44 samt Lagrådets yttrande i prop. 2004/05:110 s. 557 f.). I uppdraget ingår att modernisera och förenkla språket i lagens bestämmelser, göra lagen mer överskådlig och lättillgänglig från redaktionell synpunkt, föreslå en kapitelindelning med ny paragrafnumrering i varje kapitel, analysera och ta ställning till behovet av följdändringar i upphovsrättslagen på grund av de lagändringar som skett sedan lagens tillkomst, lämna förslag till följdändringar i andra författningar som uppdraget kan ge anledning till, exempelvis följdändringar i upphovsrättsförordningen (1993:1212), internationella upphovsrättsförordningen (1994:193), lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister och lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter, och utarbeta fullständiga författningsförslag. I utredningsdirektiven framhålls att vikten av enhetlighet och förutsebarhet i tillämpningen av lagens bestämmelser ska beaktas i arbetet med den redaktionella och språkliga översynen. En ny lag får enligt utredningsdirektiven föreslås, om det anses som det lämpligaste sättet att genomföra de redaktionella och språkliga ändringarna. påbörjade sitt arbete och överlämnade, som nämnts, delbetänkandet Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24) . Därefter fortsatte utredningens arbete med återstående frågor, dvs. översynen av upphovsrättslagen i redaktionellt och språkligt hänseende. Under arbetet med slutbetänkandet har utredningen sammanträtt med experterna . Utredningen har varit angelägen om att i ett tidigt skede presentera olika förslag till förändrade bestämmelser för experterna och på så vis inhämta deras synpunkter. Ut- redningen har även haft underhandskontakter med flera av experterna. Därutöver har ett flertal interna arbetsmöten hållits. Utredningen har vidare samrått med ministerier och departement i , , och . Utredningen har deltagit vid ett seminarium som hållits av Svenska föreningen för upphovsrätt (SFU). Under slutskedet av utredningsarbetet har utredningen presenterat huvuddragen i förslagen för experterna. Utredningen har även, i fråga om konsekvenser för företag, samrått med . 2Upphovsrättslagstiftningen – huvuddragen i gällande rätt Bestämmelserna om upphovsrätt finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). De ursprungliga förarbetena till lagen utgörs av betänkande SOU 1956:25 samt därpå följande proposition 1960:17 och första lagutskottets yttrande 1LU 1960:41 och 43. , som tillsattes 1938, hade i uppdrag att utreda frågan om en gemensam nordisk upphovsrättslig lagstiftning som för del skulle ersätta lagarna om rätt till litterära och musikaliska verk, rätt till fotografiska bilder och om rätt till bildande konst. Det nordiska samarbetet resulterade senare i att , , och antog i allt väsentligt likalydande upphovsrättslagar. Lagen har reviderats kontinuerligt därefter. Upphovsrätt är den ensamrätt som författare, kompositörer, konstnärer och andra upphovsmän har till sina litterära eller konstnärliga verk (1 § URL). Med litterära verk avses alla framställningar i ord, alltså sådana som de framträder i prosa, journalistik, lyrik eller i talade framställningar. I en mer vidsträckt betydelse inbegrips även alla andra slags beskrivande framställningar såsom tabeller, grafiska framställningar och datorprogram. Med konstnärliga verk avses verk skapade med en konstnärlig ambition och i syfte att nå en konstnärlig verkan såsom exempelvis konstverk, filmverk och musikaliska verk (SOU 1956:25 s. 65). Rättigheterna uppkommer när verket Upphovsrättslagstiftningen – huvuddragen i gällande rätt skapats och varar efter upphovsmannens död. För verk med två eller flera upphovsmän räknas tiden från den sist avlidne upphovsmannens dödsår. Upphovsrätt till filmverk gäller till utgången av sjuttionde året efter dödsåret för den sist avlidne av huvudregissören, manusförfattaren, dialogförfattaren och kompositören av musik som skapats speciellt för verket (43 § URL). Den litterära eller konstnärliga prestationen måste ha s.k. verkshöjd för att omfattas av ensamrätten. I lagmotiven anförs beträffande innebörden av begreppet verkshöjd att det resultat av andligt arbete som därmed avsågs måste ha höjt sig till en viss grad av självständighet och originalitet. Det sägs att den måste i någon mån vara uttryck för auktors individualitet och att en rent mekanisk produktion inte är tillräcklig (SOU 1956:25 s. 66). Det som ensamrätten avser är inte bara verket i den form som upphovsmannen skapat det utan även verkets överföring till andra former, exempelvis vid filmatisering av en roman. Verkets inre form är skyddad i den individuella utformning som just upphovsmannen gett den, dock inte som abstrakt idé (SOU 1956:25 s. 68–69). 2.2.2Den ekonomiska och den ideella rätten Den upphovsrättsliga ensamrätten består av den ekonomiska rätten och den ideella rätten. Den ekonomiska rätten utgörs dels av rätten att framställa exemplar av verket, vilket avser all slags reproduktion av det, dels av rätten att göra verket tillgängligt för allmänheten. Ett verk kan tillgängliggöras på fyra olika sätt; genom överföring till allmänheten, genom offentligt framförande, genom offentlig visning eller genom spridning av exemplar (2 § URL). Ensamrättigheten innebär således att det krävs samtycke från rättsinnehavaren för att få vidta sådana åtgärder i fråga om ett upphovsrättsligt skyddat verk. Av hänsyn till olika motstående intressen av enskild eller allmän karaktär gäller dock beträffande den ekonomiska rätten en rad bestämmelser om inskränkningar i ensamrätten. Inskränkningarna innebär en rätt att utnyttja skyddade verk utan att tillstånd inhämtats från upphovsmannen. Dessa bestämmelser finns i 2 kap. URL och som exempel kan nämnas rätten att framställa ett eller några få exemplar för privat bruk (12 § URL), vissa biblioteks och arkivs rätt att framställa exemplar av verk för vissa särskilda ändamål (16 § URL), rätten att framställa vissa exemplar till personer med funktionshinder (17 § URL) och rätten att citera ur verk (22 § URL). Upphovsrättslagstiftningen – huvuddragen i gällande rätt finns några bestämmelser om s.k. tvångslicens vilket innebär rätt till utnyttjande av ett verk utan upphovsmannens medgivande, mot ersättning till upphovsmannen. Exempel på bestämmelser om tvångslicens är 18 § URL om framställning av samlingsverk för bruk vid undervisning och 47 § URL om användning av ljudupptagningar för offentligt framförande. Den ideella rätten har sin grund i den personliga koppling som upphovsmannen har till sitt verk. Den ideella rättens portalbestämmelse finns i 3 § URL. Där återfinns namnangivelserätten, dvs. rätten för upphovsmannen att i den omfattning och på det sätt som god sed kräver bli angiven när exemplar av hans eller hennes verk framställs eller när verket görs tillgängligt för allmänheten. I bestämmelsen återfinns också respekträtten, dvs. rätten för upphovsmannen att motsätta sig såväl ändringar i verket som medför att hans eller hennes litterära eller konstnärliga anseende eller egenart kränks, som att verket görs tillgängligt för allmänheten i sådan form eller i sådant sammanhang att hans eller hennes litterära eller konstnärliga anseende eller egenart kränks. Den ideella rättens omfattning framgår också av 11 § URL. Bestämmelsen, som har avseende på de inskränkningar i upphovsrätten som en upphovsman får tåla enligt 2 kap. URL, säger att dessa inskränkningar inte påverkar upphovsmannens ideella rätt enligt 3 § URL och att vid utnyttjanden med stöd av någon av inskränkningarna i 2 kap. i lagen får verket inte ändras i större utsträckning än användningen kräver. Ändringar som går därutöver är alltså otillåtna oavsett om de kan anses kränkande eller inte. Dock får en byggnad eller ett bruksföremål ändras av ägaren utan upphovsmannens samtycke. Andra bestämmelser med ideellrättslig anknytning är 28 § URL, som innehåller bestämmelser om förbud för en förvärvare av upphovsrätt att ändra verket och att överlåta rätten vidare samt 36 § URL som medger viss rätt för upphovsmannen att vid förlagsavtal ändra i sitt verk inför framställning av ny upplaga. Till samma kategori kan även hänföras exempelvis 42 § URL, vilken bl.a. innebär att upphovsrätt inte får utmätas hos upphovsmannen själv. Eftersom den ideella rätten är nära knuten till upphovsmannens person kan den inte överlåtas. Enligt 3 § tredje stycket URL kan upphovsmannen med bindande verkan efterge sin ideella rätt endast såvitt angår en till art och omfattning begränsad användning av verket. angav bl.a. som skäl för bestämmelsen att ett generellt eftergivande av de ideella befogenheterna skulle få verkan långt in och komma att gälla för de mest skiftande for- Upphovsrättslagstiftningen – huvuddragen i gällande rätt mer för verkets utnyttjande, något som skulle vara svårt för upphovsmannen att överblicka vid avtalstillfället. Kommittén påpekade också att ändringar i verk får anses tillåtna om de blivit granskade och godkända av upphovsmannen, dock var detta att betrakta som en ny version som upphovsmannen godtagit och ingen eftergift av den ideella rätten. Enligt allmänna grundsatser inom personrätten ansåg kommittén att en upphovsman när som helst får förklara att det är han som skapat ett verk, även om han med bindande verkan avstått från rätten att bli angiven i förbindelse med verket. Upphovsmannen ansågs också ha rätt att offentligt avsäga sig ansvar för verket i ändrat skick även om han var bunden av ett samtycke att låta en medkontrahent efter gottfinnande ändra verket (SOU 1956:25 s. 127 ff.). I 5 kap. URL finns bestämmelser om skyddet för vissa upphovsrätten närstående rättigheter.