sou · GYB355d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Flertalet av dem tar studielån och blir därmed skuldsatta som utrymmet för studielån förbrukas för att nå grund- skolekompetens och ofta inte ens det. Erfarenheter visar att utbildningar särskilt anpassade till denna målgrupp kräver mer resurser. Detta är medel som kan vara svåra att få fram för utbildningsanordnare. För att stimulera till fler utbildningar som särskilt inriktar sig mot personer med romsk språk- och kulturbakgrund behövs därför en möjlighet att söka bidrag för merkostnader. Den romska gruppen ska inte ses som homogen och behoven av vuxenutbildning varierar stort. Men gemensamt för flera grupper är behovet av grundutbildning. Det svenska skolsystemet har inte varit och är inte anpassat till deras behov och detta tillsammans med avsaknaden av skoltradition, diskriminering och utanförskap har bidragit till att många saknar fullständig grundskolekompetens. En del av de romer som kommit till kan också sakna grundskolekompetens och i vissa fall kan det till och med behövas alfabetiseringskurser. Grundskoleutbildning måste främst ses som en grund för fortsatt teoretisk eller yrkesinriktad utbildning, men även som en förutsättning för individen att kunna leva och verka i samhället och på arbetsmarknaden. Den höga arbetslösheten inom den romska gruppen gör att det dessutom finns behov av anpassade yrkesutbildningar. Visserligen är specialutbildningar för romer inget självändamål, men de har visat sig framgångsrika enligt en rapport från (2010). De romer som avslutar en utbildning och får ett arbete utgör ett stöd för sin grupp och blir också positiva förebilder. har problemet med de för korta studietiderna påpekats av representanter för de romska grupperna. Så som grundvux är uppbyggt för majoritetssamhället passar det inte den romska gruppens behov menar man. Grundvux är tänkt att i första hand fylla behovet att komplettera en eller flera kurser för att man ska erhålla grundskolekompetens. Men för många av de vuxna romerna kan det finnas betydligt större brister än att man bara saknar kompetens i några ämnen, det kan handla om att läsa in hela vilket medför att man behöver längre studietid. 7.7.1Folkhögskolor och andra skolor med kurser inriktade på romer Det finns tre folkhögskolor, , och och en grundskola, Iris-skolan i , som erbjuder utbildning som särskilt riktar sig till romer. I erbjuder utbildning riktad till vuxna romer. Även andra folkhögskolor har försökt göra anpassade utbildningar för den romska gruppen, sökte i samarbete med hade planer på att starta en utbildning till kulturpedagoger som skulle arbeta som länkar mel- lan den romska minoriteten och olika myndigheter men i brist på ekonomiska resurser var man tvungen att avstå från att inrätta utbildningen. har förberedande grundskola, grund- skola och gymnasieskola. är den första romska folkhög- skolan i och arbetar utifrån ett socialpedagogiskt förhåll- ningssätt. Skolan har kurser i chib och erbjuder kurser för vuxna analfabeter. kommer en kurs, Företagsamma kvinnor, att starta. Det finns ca 60 elever på skolan och platserna räcker inte till för alla sökande – det finns en kö på cirka 170 per- soner. Skolan lägger stor vikt vid kulturidentitet vad gäller språk, historia, seder och bruk och har som mål att vara en trampolin ut i samhällets övriga institutioner. Viktiga begrepp i deras pedago- giska arbete är delaktighet, mobilisering, igenkännande och inklu- dering. utanför har grundskole- och gymnasieutbildning för romska elever . Skolan har också haft flera yrkesutbildningar för romer, bl.a. till behandlings- assistent, lärarassistent, barn- och ungdomsledare och barnskötare. Flera av dessa utbildningar har bedrivits i samarbete med stad. I samarbete med startade en barn- och ungdomsledarutbildningskurs för unga romer och som en del av jämställdhetsinsatser inom folkbildningen kommer en terminskurs för romska kvinnor inom vård och omsorg att starta. utanför har haft s.k. invandrarundervisning . har man haft olika utbildningar riktade till vuxna romer i . startade man Romer i . Målgruppen var de cirka 1500 vuxna romer där utbildningsnivån och språkkunska- perna utgör ett hinder för inträde på arbetsmarknaden. Projektet hade 75 platser och avslutades . Marieborgs folk- högskola begärde i stöd från kom- mun för att kunna förlänga insatserna ytterligare för ett trettiotal av eleverna för dessa ska vara rustade att gå vidare till annan verksamhet och undvika åter bli beroende av socialbidrag. I skrivande stund är det osäkert om beviljat de begärda medlen. Marieborg erbjuder även en grundkurs i svenska och samhällskunskap. Kvarnby folkhögskola i kommer starta Röda Tråden – ett studienätverk för romska kvinnor som en del av jämställd- hetsinsatser inom folkbildningen med särskild inriktning mot kvinnors entreprenörskap med målgruppen nationella minoriteter. Internationella romer i Samverkan – Iris-skolan i till- handahåller grundvux-utbildning och SFI för romer . Som mest har man haft 180 platser men finns endast 60 platser. På skolan finns även undervisning för analfabeter. Skolan siktar på att starta yrkesutbildningar samt utbildningar där praktik ska ingå. Iris-skolan samarbetar med Romskt informations- och kunskapscenter i . Även i erbjuder sär- skild utbildning på heltid för romer. Kursen är till för dem som har gått i svensk skola tidigare men inte avslutat sina studier och som behöver förbättra sina kunskaper. Man har möjlighet att få betyg på grundläggande och/eller gymnasial nivå. Från de utbildningar som bedrivits vid finns några utvärderingar, bl.a. har Integrations- förvaltning och senare producerat två rapporter, (Raber 2003, Loiske & , 2008). Erfarenheterna pekar på att det finns ett behov av särskilda utbildningar riktade till romer. Man menar att många romer ofta haft mycket negativa erfarenheter från sina studier och när de ska ta igen förlorad tid inom vuxen- utbildningen behöver många mycket stöd. De skolor som tar emot romska elever måste vara beredda på att ge dem extra tid och resurser. Det krävs förutom projektdeltagarens engagemang att släkten och gruppen ger sitt stöd för att personen ska kunna gå sin utbildning. En erfarenhet är också att deltagarna ofta har mycket dåliga kunskaper om samhället i stort – ett resultat av det isolerade liv man levt. På grund av de flesta har mycket liten erfarenhet av arbetsmarknaden blir praktik ett mycket viktig del i utbildningen. I Yrkesutbildning för romer (Loiske & , 2008) redo- visas en metod som kommit fram till för att undervisningen ska fungera: Det behövs en stark förankring i den romska gruppen, en romsk projektledare, urval efter engage- mang snarare än skolbakgrund, mycket stöd för att lösa sociala problem, individuellt anpassad undervisning av starkt engagerade lärare, en dräglig ekonomi och en relativt trygg ekonomisk situation efter utbildningen. Vid skolan har man också sett till att det funnits lärarassistenter/projektassistenter med romsk språk- och kulturbakgrund. Denne fungerar som en kulturtolk mellan de studerande och övriga inblandade i undervisningen. Assistenten har också arbetat aktivt i alla kontakter med praktik- platserna och hållit kontakt med de elever som inte kommit till skolan samt fungerat som stöd för lärarna förutom att de varit med som pedagogiska resurspersoner vid själva lektionerna. (, 2008). Följande personal menar man är av betydelse för att kunna genomföra utbildningarna: en romsk person som projektledare en lärarassistent med romskt ursprung en kursföreståndare med ansvar för hela utbildningen en studievägledare med tid för de romska deltagarna Familjens och släktens stöd poängteras även i Kunskap för egenmakt – Minoritetskvinnor och folkbildningen (2010) I många familjer har utbildning inte någon status och framför allt kvinnor kan därmed ha svårare att gå tillgång till utbildning. Även de intervjuade kvinnorna i pekar i rapporten på de ekonomiska hinder som nuvarande studiestödsystem utgör. De tvingas skuld- sätta sig för att få sin grundskolekompetens – en utbildning som borde vara gratis menar de. Ett annat hinder är att de flesta utbildningar bedrivs i projektform – det saknas en långsiktig konti- nuerlig satsning på utbildningar avpassade för den romska mino- ritetens behov. När man diskuterar den romska gruppens behov av vuxenutbild- ning, måste man ta i beaktande de kulturella överlevnadsstrategier som utvecklats i olika omfattning inom gruppen. Dessa har inver- kat menligt på utbildningsmöjligheterna eller varit svåra att kombi- nera med den utbildning som majoritetssamhället erbjuder. För- utom familjen och släktens starka betydelse nämner man bl.a. de specifika regler och institutioner (kris) som används för att lösa konflikter och motsättningar inom gruppen. Överlevnadsstrategier som gränsbevakande mekanismer finns även – man begränsar kon- takterna och umgänget med majoritetssamhället till de mest nöd- vändiga. Ytterligare inslag som rapporten belyser är renhetsregler och regelsystemet för umgänge mellan könen mellan yngre och äldre inom vissa grupper som är ett viktigt element att ta i beaktade och finna praktiska lösningar på när man anordnar utbildningar. 7.7.3Delegationens överväganden och förslag Ett hinder som den romska gruppen pekar ut för att kunna fullfölja grundvux är det nuvarande studiestödssystemet. Man kan ha använt alla terminer med studiestöd och fortfarande inte ha uppnått fullständig grundskolekompetens. Det finns få alternativ till studie- stödsystemet för att försörja sig under grundvux-utbildningen. Få har kvalificerat sig för a-kassa och kan inte erhålla arbetsmarknadsstöd. I några kommuner finns möjlighet att studera på grundvux och erhålla försörjningsstöd , men detta är inte en generell möjlighet i alla kommuner utan det är upp till varje kommun att besluta om. Även den som tillsattes 2007 har i sin utredning Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) uppmärksammat problematiken för studerande på grundskolenivå. De skiljer sig markant från andra studie- medelstagare, de är äldre, har oftare barn och har i hög utsträckning utländsk bakgrund. Ett flertal aktörer, däribland Folkbildnings- rådet, Vuxenstuderandes intresseorganisation (), , , samt ett antal kommuner, har för kommittén påpekat att antalet möjliga veckor med studiemedel på grundläggande nivå är för få. Enligt utredningen har de uppgett att tidsgränserna är snäva för studerande födda utomlands som har kort tidigare utbildning. Motsvarande borde enligt vår mening även gälla för dem som har gått i svenska grundskola utan att ha fått sin rätt till fullständig grundskolekompetens. De kommuner som kommittén har varit i kontakt med menar att tidsgränserna är problematiska även för dem som enbart läser kärnämnena, dvs. svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik och sam- hällskunskap. Det är särskilt svårt att bli godkänd i engelska inom given tidsgräns. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Det finns två olika bidragsnivåer i studiemedlen, där den generella bidragsnivån utgör cirka en tredjedel (34,) av studiemed- Vuxna studerande på grundskole- och gymnasie- nivå kan, om de uppfyller vissa villkor, i stället få studiemedel med en högre bidragsnivå. Vissa studerande kan även få ett tilläggslån med och dessutom finns det ett tilläggsbelopp för studerande med barn. Studiemedel lämnas med ett visst belopp och kan högst lämnas för en viss angiven tid på respektive utbildningsnivå, se nedan. Den studerande får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiemedlen reduceras. Studie- medel kan beviljas . Det finns en begränsning av rätten att låna från det man fyllt fram tills möjligheterna att låna helt upphör . För studerande som blir sjuka eller vårdar sjukt barn finns det ett särskilt skydd inom studiemedelssystemet. Det finns tre återbetalningssystem som löper parallellt. I alla tre systemen sker återbetalning med ett årligt belopp (årsbeloppet). Hur detta belopp beräknas skiljer sig åt mel- lan systemen. Inom återbetalningssystemen finns trygghetsregler som ger låntagaren rätt att få nedsättning av årsbeloppet utifrån låntagarens ekonomiska situation Antal veckor med studiemedel för olika utbildningsnivåer: för de som har grundskolekompetens, dvs. betyget godkänd i alla obligatoriska ämnen. för dem som saknar grundskoleutbildning eller mot- svarande för dem som saknar grundskoleutbildning eller motsvarande och dessutom behöver färdighetsträna i läsa, skriva, räkna, dvs. grundvux-studier som motsvarar studier i årskurs 1–6. för dem med treårig gymnasieutbildning för dem som saknar treårig gymnasieutbildning Dessutom kan man få på varje nivå om man har särskilda skäl, t.ex. om man är och inte haft studiestöd , eller av arbetsmarknadsskäl eller personliga skäl. Företrädare för den romska grupper påtalar ofta de problem med skuldsättning som uppstår när de deltar i grundvux och annan vuxenutbildning. Det är visserligen inte bara ett romskt problem, påpekar att vuxenstuderande på grund- skolenivå har en betydligt svårare ekonomisk situation än andra både före, under och efter studierna. Många vuxenstuderande på grundskolenivå måste trots den låga utbildningsnivån ta lika höga lån som övriga studerande och en majoritet av dem som läser på grundskolenivå får studiemedel med den högre bidragsnivån. Kommittén anser t.ex. att det inte är rimligt att studerande på grundskolenivå ska behöva skuldsätta sig i alltför hög grad. Studerande på grundskolenivå bör kunna få studiemedel bidrag och lån, dvs. fyra femtedelar bidrag och en femtedel lån. Även vuxenstuderande på gymnasienivå bör få studiemedel med en hög bidragsandel. Kommitténs förslag innebär i princip hälften bidrag och hälften lån. I sitt remissvar på Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28)anser CSN att grundskolestudier inte ska medföra någon skuldsättning alls och föreslår därför att studiemedlen för studerande på grundskolenivå istället helt ska utgöras av studiebidrag. (CSN 2009). CSN:s undersökningar visar att låntagare med låg utbild- ningsnivå och låg inkomst är överrepresenterade bland dem som har svårt att betala tillbaka sina studielån. Studerande med högst grundskoleutbildning löper 40 gånger högre risk än andra stude- rande att hamna hos med obetalda avgif- ter av studielån. Låg inkomst innebär en betydligt större risk för att få betalningsproblem än hög skuldsättning. Dagens studiemedelssystem ger en relativt svag ekonomisk stimulans att påbörja studier för dem som står längst från arbets- marknaden och har kortast utbildning. De tidigare studiestöds- formerna vuxenstudiestöd, särskilt utbildningsbidrag och rekryte- ringsbidrag hade genom sina högre bidragsnivåer en starkare rekryterande effekt än dagens studiemedel. Mellan 80 och 90 pro- cent av dem som studerade med dessa mer förmånliga studiestöd angav att de inte eller troligen inte hade påbörjat studierna utan detta stöd. Motsvarande siffra för grundskolestuderande med dagens studiemedel är . Studiemedlen rekryterar grundskolestuderande till studier i något mindre utsträckning än t.ex. studerande på gymnasienivå. Många av de romska vuxenstuderande har lämnat med obefintliga eller mycket få betyg vilket beskrivs i avsnittet under . Frågan delegationen ställer är om det är rimligt att dessa vuxenstuderande tvingas skuldsätta sig för att få den utbildning de har haft och har rätt till? I kan romani- folk/tatare i enlighet med Erstatningsordning for krigsbarn og erstat- ningsordninger for romanifolk/tatere og eldre utdanningsskadelidende samer og kvener (Stortingsmelding nr. 44)erhålla s.k. billighets- erstatning för förlorad skolgång. Ersättningen ges mot bakgrund av det handikapp som bristande skolgång utgör. Det är en summa på som lämnas som kompensation. Möjlig- heterna till avskrivning av studieskulder är mycket få, avskrivning kan beviljas av synnerliga skäl – ex. då man får rätt till sjukersätt- ning9 och där dessutom ersättningsnivån för sjukersättningen är låg. Delegationen för romska frågor menar att man i bör överväga att de skulder för studier inom grundvux som personer med romsk språk- och kulturbakgrund ådragit sig bör avskrivas. Vidare bör man finna andra former än lån, exempelvis enbart bidrag, för de som kommer att behöva fullfölja sin grundskole- kompetens i vuxen ålder. Det är inte skäligt att de, som på grund av brister inom utbildningssystemet inte kan erhålla sin rätt till utbildning, ska behöva skuldsätta sig som vuxna. För studier på grundvux bör istället enbart bidrag utgå och inte som lån samt bidrag. 9 Sjukersättning är en ersättning för personer som troligen aldrig kommer att kunna arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. De som är mellan kan erhålla Aktivitetsersättning om det är troligt att de inte kommer att kunna arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsätt- ning. Delegationen föreslår ett inrättande av ett statsbidrag till utbild- ningsanordnare inom studieförbund, folkhögskolor samt kommu- nala vuxenutbildningar för utbildningar anpassade för elever med romsk språk- och kulturbakgrund. Delegationen föreslår att möjligheterna till avskrivning av studiemedelsskulder för grundvux-studier för personer med romsk språk- och kulturbakgrund utreds i särskild ordning. Uppdraget ska även omfatta att utreda vilka möjligheter det finns till full bidragsfinansiering av grundvux-studier för personer med romsk språk- och kulturbakgrund. Delegationen föreslår inrättandet av ett särskilt statsbidrag för produktionen av läromedel i chib för alla nivåer inom skolväsendet. och ska i samverkan med planera och ansvara för att läromedel med rätt nivåer och i tillräcklig omfattning i samtliga varieteter produceras för olika användningsområden. Ett av problemen när det gäller undervisningen i modersmål för de romska eleverna är bristen på läromedel, vilket påtalas av moders- målslärare och lärarassistenter samt andra personer som är aktiva kring modersmålsundervisningen. De läromedel som finns är långt ifrån tillräcklig och är anpassad för de lägre årskullarna medan elever på gymnasienivå saknar läromedel. Det finns möjlighet att läsa chib som elevens val i skolan, men det saknas läromedel. Inte heller på förskolenivå finns tillräckligt med läro- medel. Den första läseboken på chib i producerades – och gavs ut av . Skolöver- styrelsen var även aktiv med ett projekt att skapa en ortografi för chib som skulle kunna användas även internationellt för att därmed underlätta ett utbyte av läromedel mellan olika europeiska länder. I medverkade flera olika författare och boken användes mycket även för alfabetiseringen av vuxna. SÖ arbetade även med att översätta den svenska Lexinordbasens urval till kelderash/lovara. Läromedelsutvecklingen kom dock av sig men tog fart igen . Myndigheten för skolutveckling och har arbetat aktivt med att utveckla olika läromedel. Ett tjugotal läroböcker på ett flertal varieteter har utkommit, majoriteten är på kelderash/lovara. Ett projekt på har slutförts och resulterat i ytter- ligare ett antal böcker, bl.a. en illustrerad läsebok på kaale. Läseboken innehåller text och bilder samt ordlistor. Man har även tagit fram ett informations- och diskussionsmaterial riktat till romska föräldrar och till personal i förskola och skola. En grupp romska föräldrar tillsammans med översättare, illustratör och redaktör har gemensamt bidragit till materialet. I sin slutrapport över projektet redovisade till regeringen att det finns ett stort behov av en fortsatt satsning på läromedel på minoritets- språken. Regeringen gav därför i uppdrag att stödja utvecklingen och produktionen av böcker eller andrar lärverktyg på samiska och chib. får för detta ändamål förfoga (Regeringsbeslut 2010-07- 01). De läromedel som finns består mest av textsamlingar och det råder brist på övningsböcker för barnen och lärarhandledningar. Det finns bara ett fåtal per varietet, på kaale och svensk finns endast enstaka böcker. i har i samverkan med romska modersmålslärare utvecklat två läroböcker till undervisning i . Läroböckerna är anpassade till den Europeiska ramkurs- planen för chib. Läroböckerna innehåller sammanlagt elva teman vilka behandlas utifrån ett romskt perspektiv. Texter, sånger och dikter är framtagna på olika språkfärdighetsnivåer. Samtliga texter görs tillgängliga på arli, kelderash och lovara. Läroböckerna trycks och distribueras av . har färdigställt ett metodmaterial för undervisning i romsk språk- och kultur på svenska, engelska, arli, kelderash och lovara. Myndigheten har översatt den Europeiska ramkursplanen för undervisning i chib till svenska. Metodmaterialet har bl.a. presenterats vid konferenser arrangerade av och det finns för nedladdning på webbplats för chib10. , , utvecklar en skolgrammatik för undervisning i på grund- och gymnasie- skolan. Skolgrammatiken kommer att finnas på fem romska varieteter. Arbetet är försenat och planeras vara färdigt till skolstart . har tagit fram en kartläggning av läromedel och andra lärresurser på olika språk. Även den finns för nedladdning på webbplats för . arbetar med översättningar till , bild- och ljudordlista för fem språkvarieteter. Arbetet är tillgängligt på lovari11. 7.8.1Inte bara tryckta läromedel Förutom tryckta läromedel finns den romska webbplatsen på Tema Modersmål12 med material på lovara och arli. Webbplatsen kom till 2001 och har därefter byggts upp och avsikten är att det ska finnas material på samtliga varieteter. Tema Modersmål fungerar som en inspirationskälla för metodutveckling och kompetensutveckling och sköts av erfarna redaktörer. Innehållet består bl.a. av länkar till material som kan användas i undervisningen. Totalt sju romska redaktörer arbetar på fem olika språk- varieteter på Tema Modersmål, chib. Redaktörerna arbetar från , , , och . Arbetet på temaplatsen omfattar två delar. Den första delen av uppdraget handlar om att kartlägga, samla och presentera webb- baserat material, som kan intressera pedagoger och elever som deltar i modersmålsundervisning, . Den andra handlar om att producera texter, bilder och andra material inom kursplanen för ämnet modersmål inklusive material som kan användas vid distansundervisning i ämnet modersmål. I arbetet ska uppdrags- tagaren söka stimulera målgruppen att söka samverkan och att uppmuntra till delaktighet. Redaktörerna anordnar i samverkan med årliga konferenser för romanska lärare, assistenter och brobyggare. Ansvaret för utvecklingen av såväl läromedel för modersmåls- undervisningen som för Tema Modersmål ligger på Skol- 11http://lexin.nada.kth.se/lang/trio/lov/lovara.htm 12http://modersmal.skolutveckling.se Utvecklandet av språkbeskrivningen och terminologin inom chib ligger däremot på men gränsdrag- ningen är oklar, även läromedlen innehåller ordlistor och mini- grammatikor. En viktig resurs för undervisningen i chib är , där det finns ett svenskt-romskt/arli lexikon. Ett lexinlexikon för svenska –/kelderash och svensk-romani/lovara är under arbete. De beräknas vara färdiga 2011-2012. startade vid dåvarande och hade som syfte att skapa förutsättningar för att producera lexikon för invandrade som lär sig svenska. För att avhjälpa bristen på lärare finns möjlighet till distans- undervisning i chib. Distanskurser för undervisning i arli, kelderash eller lovara erbjuds via i när det inte finns lämplig lärare i staden eller kommunen. Kurserna är testade men pågår det inte någon undervisning i chib. Skolhuvudmännen avvaktar regeringens beslut om reglering för distansundervisning på grund- och gymnasieskola. Nödvändiga beslut kan komma . har i samarbete med Europeiska forum för romer och resande (ERTF) tagit fram ett förslag till ramkursplan för chib . Kursplanen är tänkt att vara en bas för utveckling och framställning av uppslagsböcker, textböcker samt examinations- uppgifter i hela . har tagit över Myndigheten för skolutvecklings arbete med att utveckla metodiska anvisningar för lärare som använder sig av kursplanen.