sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Uppgifter får behandlas om en persons identitet, bosättning och familjeförhållanden, en enskilds ekonomiska förhållanden samt om egendom som berörs i ett mål. I 2 § KFMdbF föreskrivs vilka uppgifter som får behandlas i utsöknings- och indrivningsdatabasen beträffande personer som som omfattas av verksamhet som avses med de primära ändamålen. Det gäller bl.a. uppgifter om inkomster och skuldbelopp, uppgifter om förhör eller annan åtgärd som beslutats eller vidtagits för efterforskning av tillgångar. På samma sätt som gäller i fråga om skattedatabasen har det i fråga om utlämnande av uppgifter i de databaser som finns inom verksamhet inte ansetts nödvändigt med bestämmelser som reglerar i vilka fall uppgifter får lämnas ut till en annan myndighet på medium för automatiserad behandling. Av 2 kap. 27 §§ framgår att och Säkerhetspolisen får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 5 § 1–7. 6.6.4Behandling av personuppgifter inom För gäller lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom , SoLPuL, och förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom , SoLPuLF. Enligt 1 § SoLPuL tillämpas lagen vid behandling av person- uppgifter inom , om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt ett eller flera särskilda kriterier. PuL gäller vid behandling av personuppgifter inom social- tjänsten, om inte annat följer av SoLPuL eller föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen eller annars av 2 § PuL. Av 12 § SoLPuLF framgår att en myndighet får behandla personuppgifter för bl.a. handläggning av ärenden om bistånd och annat stöd samt genomförande av beslut om bistånd, stödinsatser, vård och behandling samt annan social service som följer av bestämmelserna i socialtjänstlagen. Ändamål med behandlingen av personuppgifter inom område Enligt 6 § SoLPuL får personuppgifter behandlas bara om behandlingen är nödvändig för att arbetsuppgifter inom social- tjänsten ska kunna utföras. Även s.k. känsliga personuppgifter får behandlas om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för verksamheten, 7 § SoLPuL. Någon särskild bestämmelse om att personuppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behandling finns inte i SoLPuL. 6.6.5Behandling av personuppgifter inom verksamhet behandlar personuppgifter med stöd av förordning (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Förordningen gäller utöver PuL vid automatiserad behandling av personuppgifter i bl.a. verksamhet. Med verk- samhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen avses bl.a. verksamhet som rör bistånd och stöd till utlänningar som enligt lag eller annan författning handläggs av . Ändamål med behandling av personuppgifter i verksamhet Automatiserade register får enligt 3 § förordningen om behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen föras i ärenden som handläggs av respektive myndighet. I ett verksamhetsregister får person- uppgifter behandlas för myndighetens handläggning av ärenden i enlighet med vad som föreskrivs i lag eller förordning, fullgörande av underrättelseskyldighet som följer av lag eller annan författning och tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten samt framställning av statistik. Arbetslöshetskassornas behandling av personuppgifter regleras inte i någon särskild registerförfattning utan Personuppgiftslagens bestämmelser är tillämpliga. Därutöver gäller de ändamål som arbetslöshetskassorna uppställer för behandling av personuppgifter i sin verksamhet. gäller lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Lagen är tillämplig på behandling av personuppgifter i Arbets- förmedlingens verksamhet, vid behandling av personuppgifter enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och i ärenden hos Arbetsförmedlingen om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Behandling av personuppgifter hos Arbetsförmedlingen Av förarbetena till reglerna om etableringsstöd, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60 s. 126), framgår följande. Bestämmelser om behandling av personuppgifter hos Arbetsförmedlingen finns i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten. Lagen tillämpas enligt 1 § vid behandling av personuppgifter i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Enligt 4 § 1 samma lag får Arbetsförmedlingen behandla personuppgifter inom sådan verksamhet om det behövs för handläggning av ärenden som rör den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Vidare framgår av 8 § samma lag bl.a. att Arbetsförmedlingen får behandla vissa s.k. känsliga personuppgifter enligt 13 § personuppgiftslagen, bl.a. uppgifter som rör hälsa, om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det och om den enskilde lämnat sitt skriftliga samtycke1. Hos finns motsvarande reglering i lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration. Lagen tillämpas enligt 1 § vid behandling av personuppgifter bl.a. i verksamhet som gäller ersättningar som enligt lag eller förordning eller särskilt beslut av regeringen handläggs av . Enligt 7 § samma lag får i sin verksamhet behandla personuppgifter om det är nödvändigt för att bl.a. handlägga ärenden. I vilka fall behandling av känsliga uppgifter får ske anges i 10 § samma lag. Regeringen har gjort bedömningen att prövningen av rätten till etableringsplan och etableringsersättning bör göras av . Vid handläggningen av dessa ärenden kommer bestämmelserna i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten att vara tillämpliga. Vidare bör rätten till etableringstillägg och bostadsersättning prövas av som även bör betala ut ersättning enligt den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända 1 Ändring i proposition 2010/11:42, vilken träder i kraft . invandrare Vid handläggning av sådana ärenden kommer enligt regeringens bedömning lagen om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration att vara tillämplig. 7 Brister i det nuvarande systemet Detta kapitel syftar till att närmare belysa de brister som finns med dagens hantering av information i samband med den omfördelning som sker genom skatte- och transfereringssystemet samt den individuellt urskiljbara offentliga konsumtionen. I det inledande avsnittet lägger vi en ram för genomgången genom att identifiera för vilka aktörer den nuvarande ordningen är ett problem. I det andra avsnittet gör vi en analys av i vilka avseenden den nuvarande ordningen är ett problem. I det tredje avsnittet ges några konkreta exempel på sakområden där problemen finns. I det fjärde, och avslutande, avsnittet drar vi några samman- fattande slutsatser. 7.1Brister – för vem? På en samhällelig nivå kan man tala om systembrister. Vi vill i detta kapitel redovisa brister på aktörsnivå. I kapitel 2 har vi konstaterat att företag, myndigheter och individer är de aktörer som ingår i informationsförsörjningen. Dessa tre typer av aktörer ingår på olika sätt i informations- hanteringen. Företagens viktigaste roll, i detta system, är att generera och tillhandahålla information. Man kan även konstatera att företagen i viss utsträckning, som vi återkommer till, också har fått en handläggande roll i den offentliga myndighetsutövningen. En sådan roll har t.ex. arbetsgivare i samband med frivilligt skatteavdrag och vid utmätning i lön. Myndigheterna har en handläggande roll. För en effektiv hand- läggning behövs olika typer av information. Denna tillhandahålles, i Brister i det nuvarande systemet huvudsak, av individer och företag och, i viss utsträckning, av andra myndigheter. Individer som söker en förmån eller deklarerar sin inkomst för beskattning tillhandahåller information. 7.2Brister – tidsåtgång och felaktiga belopp De problem som finns är av tre slag: -brist på information Med brist på information menar vi att viss information antingen saknas helt eller att den inte är tillgänglig när den behövs. Handläggningen blir tidsödande när informationen är svår- tillgänglig och/eller när reglerna är svåra att tillämpa. Dessa förhållanden leder till långa handläggningstider och i förlängningen att förmånstagarna får vänta på utbetalningen. Såväl myndigheter som individer drabbas av förseningar. Den troliga följden av bristande information blir att felaktiga belopp fastställs och utbetalas. Även om fokus har riktats mot för mycket utbetalda belopp finns det skäl att poängtera att problemet också gäller situationer där den enskilde förlorar genom för låg utbetalning eller för stor inbetalning. Den enskilde kan få för lite utbetalning till följd av att precisionen i handläggningen är för låg. Den enskilde kan få för lite ersättning också därför att han eller hon avstår ifrån att söka ett bidrag eller en förmån om förfarandet upplevs som alltför omständligt. 7.3Brister inom några sakområden Det är troligt att det råder brister i informationshanteringen inom en rad sakområden. En genomgång av samtliga dessa ligger inte inom ramen för denna utredning. I detta avsnitt har vi valt att redovisa de viktigare bristerna inom några sakområden som utredningen under arbetets gång kunnat identifiera. Brister i det nuvarande systemet I samband med arbetslöshet kan den arbetslöse få ersättning från sin arbetslöshetskassa. Den tidigare arbetsgivaren förväntas ifylla ett s.k. arbetsgivarintyg som ger uppgifter om den arbetslöses anställningsförhållanden. Intyget kräver omfattande administration och utgör en påtaglig administrativ börda för arbetsgivaren. Den grundläggande bristen ur ett perspektiv avseende informa- tionshantering är att reglerna för arbetslöshetsersättning är komplicerade. Enklare regler skulle kunna medföra att den information som behövs skulle kunna hämtas mer automatiskt och på så sätt minska såväl arbetsgivarens som den arbetslösas administrativa börda. Reglerna om bostadsbidrag är sådana att det görs preliminära utbetalningar under förmånsåret. När taxeringen är gjord görs en slutkorrigering genom att för mycket utbetalt bostadsbidrag återkrävs. Den ovan beskrivna ordningen med preliminärutbetalningar och en årlig korrigering utgör ett försök att lösa problemet med att rätt nivå på bidraget ska utbetalas i rätt tid. Ordningen leder dock inte sällan till problem för både den enskilde förmånstagaren och den handläggande myndigheten, . Problemet uppstår i de fall förmånstagarens förhållanden ändras . Om t.ex. inkomsten blir högre än som uppgivits i samband med ansökan, och detta förhållande inte rapporteras, blir den preliminära utbetalningen högre än den enligt slutlig beräkning ska vara. Det överskjutande beloppet återkrävs, vilket kan leda till svårigheter för den enskilde och kräver administration av . Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är en grund för dagersätt- ningarna inom socialförsäkringen. SGI ska, upp till ett maximi- belopp, vara måttet på det man förlorar om man inte kan arbeta. Enligt dagens lagstiftning är SGI den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget Brister i det nuvarande systemet arbete, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst eller på annan grund. SGI ska alltså vara den inkomst den försäkrade förväntas få . Det finns naturligtvis inga uppgifter om det. Istället måste en bedömning göras av hur hög inkomsten skulle kunna bli vid fortsatt arbete. I samband med att en försäkrad söker en dagersättning ska SGI fastställas. har på olika grunder att fastställa denna. Den primära grunden är den enskildes uppgift om hur stor årsinkomsten är. Det ingår i rutiner att i vissa situationer kontrollera den uppgiften hos arbetsgivaren och även, i sällsynta fall, hos . Ett antal förhållanden i samband med handläggningen av SGI utgör problem. Den omständigheten att individen själv lämnar uppgifter och att handläggaren gör en bedömning av uppgiftens riktighet gör att likartade fall kan leda till materiellt väsentligt olika beslut om SGI. Det finns också risk för att såväl avsiktliga som oavsiktliga fel som gjorts av den försäkrade eller arbetsgivaren påverkar SGI- beslutet. Mycket tyder på att de oavsiktliga felen till stor del har sin grund i att den försäkrade eller dennes arbetsgivare inte har kunskap om vilka delar av inkomsten som ska räknas in vid fastställande av SGI. Den försäkrades anställningsförhållanden har också en väsentlig betydelse. För försäkrade som har stabila anställnings- och avtals- förhållanden är handläggningen i allmänhet inte särskilt komplicerad. För andra försäkrade t.ex. egenföretagare, personer utan långsiktiga anställningskontrakt och tillfälligt anställda är det en komplicerad handläggningssituation att fastställa SGI. ger sina handläggare omfattande instruktioner om hur SGI ska fastställas. Instruktionerna ges för att handläggningen ska vara så rättssäker, likformig och effektiv som möjligt. Det beslut som fattas om SGI är dock en bedömning om framtiden som, från olika utgångspunkter, kan vara mycket svår att göra. Det kan därför finnas skäl att tro att försäkrade med olika avtalsförhållanden, men med i princip liknande arbetsförhållanden i övrigt kan behandlas olika i bedömningen av den framtida inkomsten och därmed SGI. Allmänhetens tilltro till systemet med SGI kan därmed skadas. Brister i det nuvarande systemet Regeringen har bl.a. i budgetpropositionen angett att reglerna för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten behöver ses över eftersom reglerna medger godtyckliga bedömningar och att förutsägbarheten är bristande. Enligt regeringen måste därför reglerna ändras så att systemet blir rättssäkert och främjar arbetslinjen. Till det som sagts ovan kan läggas att en handläggning av det nuvarande slaget är resurskrävande och tar tid. Myndighetens resursförbrukning blir hög och den försäkrade kan få vänta på sin ersättning. Den statliga lönegarantin är tänkt att garantera inkomster för anställda som förlorat arbetet vid konkurs eller rekonstruktion. Det är av vikt att ersättningen betalas skyndsamt eftersom lön- tagarens försörjning är avhängig den. Konkursförvaltaren beslutar om ersättning och betalar ut den. Det finns skäl att tro att det förekommer missbruk av lönegarantin. Det kan t.ex. röra sig om personer som får lönegaranti trots annan försörjning. Ur ett myndighetsperspektiv beror detta på brister i informationsförsörjningen. Det är först efter den årliga taxeringen information föreligger och då är utbetalningen, i normalfallet, för länge sedan gjord. Eftersom lönegarantin bl.a. ska förhindra att enskilda hamnar i försörjningssvårigheter är en snabb handläggning av vikt. Det är också konkursförvaltaren som fattar beslut om utbetalning av lönegaranti. har en utbetalande och i någon mån granskande roll. Snabbare och bättre uppgifter om enskildas inkomstförhållanden skulle visserligen potentiellt kunna förbättra den granskande funktionen men inte i grunden innebära en förändring av hur beslutet om lönegaranti fattas. Enbart snabbare och bättre uppgifter utgör därför som enda åtgärd ingen påtaglig förändring. Ett möjligt alternativ skulle kunna vara att överföra besluts- ansvaret för lönegarantin till länsstyrelserna. Brister i det nuvarande systemet När en person söker ekonomiskt bistånd av kommunens socialtjänst förväntas han eller hon lämna uppgifter om bl.a. arbets- inkomster. Även uppgifter om sjukpenning, A-kassa och andra ersättningar ska lämnas in. När det gäller de nämnda ersättningarna har handläggaren möjlighet att kontrollera om lämnade uppgifter är riktiga. Denna möjlighet föreligger inte när det gäller arbets- inkomsterna. Visserligen kan inkomster efter taxering kontrolleras men dessa uppgifter är för den aktuella handläggningen sällan relevanta därför att de är för gamla. Alternativet att söka information föreligger naturligtvis inte då handläggaren inte kan veta vem arbetsgivaren är om den sökande väljer att inte lämna den upplysningen. befinner sig alltså i ett påtagligt informationsunderläge. En fara med detta informationsunderläge är att för mycket ekonomiskt bistånd betalas ut p.g.a. att för låga arbetsinkomster uppgetts. Enligt uppgifter från kommunala tjänstemän verksamma med ekonomiskt bistånd inom hör det till ovanligheterna att ett avslutat ärende tas upp för efterkontroll. Därmed saknas naturligtvis direkta uppgifter om hur stora de felaktiga ut- betalningarna är i dessa fall. Om det ändå sker en efterkontroll när taxering gjorts föreligger möjligheter att stämma av inlämnade uppgifter om arbetsinkomster i samband med taxeringen. I pågår ett projekt som syftar till att motverka felaktiga utbetalningar. Det föreligger viss statistik från genomförda återkrav inom projektet. av det felaktigt utbetalda biståndet berodde enligt denna statistik på felaktigt uppgivna arbetsinkomster. Sammantaget är alltså det stora problemet att har oberoende information om förmånstagares samlade inkomstförhållanden först efter beslut om utbetalning. Den som betraktas som huvudarbetsgivare är enligt lagstiftningen skyldig att göra ett avdrag med ett högre belopp, om arbetstagaren begär det, än som följer av reglerna. T.ex. för personer som gör en realisationsvinst eller tillfälligt har inkomster ifrån flera arbets- Brister i det nuvarande systemet givare utgör det frivilliga skatteavdraget en möjlighet att öka precisionen mellan summan av de preliminära skatteinbetalningarna och den slutliga skatten. Den enskilde kan som ett alternativ också begära ändrad beräkning av skatteavdrag, s.k. jämkning, också det i syfte att öka överensstämmelsen mellan de preliminära skatteinbetalningarna och den slutliga skatten. Denna möjlighet är huvudsakligen tänkt för situationer som är över året stabila med t.ex. inkomster ifrån flera arbetsgivare och där avdrag enligt tabell skulle ge stora misstämningar. Om man alls ska tala om en brist i det här sammanhanget är den att arbetsgivaren får en administrativ börda som ett resultat av den enskildes intresse att anpassa preliminärskattebetalningarna till den slutliga beskattningen. För att en marknadsekonomi ska fungera väl krävs det att de konkurrerande företagen följer vissa grundläggande spelregler. Exempel på sådana regler är att skatter och avgifter betalas. Inom t.ex. byggbranschen1, förekommer svartarbete och annan ekonomisk brottslighet. Byggbranschen är en snabbrörlig, projekt- orienterad, bransch. Taxeringsprocessen är långsam. Först efter inkomståret är det möjligt att i taxeringen återfinna inkomster. Det är därför också möjligt att först efter inkomståret klargöra om det för en anställd som sägs ha arbetat i ett byggprojekt har betalts inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Det innebär att de kontroller som utför på byggarbetsplatser får mindre verkan. Svartarbete, och andra svarta pengar, förekommer inom många, för att inte säga samtliga branscher. De kontrollinstrument som finns, t.ex. personalliggare inom restaurangbranschen, får genom tidseftersläpningen i taxeringsprocessen begränsade effekter. 1 Organiserat svartarbete i byggbranschen, Rapport 2007:27, . Brister i det nuvarande systemet kan under vissa omständigheter göra utmätning i en gäldenärs lön. Dennes arbetsgivare har skyldighet att göra avdraget i lönen och se till att de innehållna pengarna kommer till del, för vidarebefordran till borgenären. Den administrativa bördan kan bli betydande för arbetsgivare som är skyldiga att innehålla utmätningsbelopp och vidarebefordra beloppet till kronofogdemyndigheten. Det kan ses som en brist i systemet att arbetsgivare ska behöva ha en handläggande roll vid indrivning av skulder. Det pågår ett beredningsarbete inom i syfte att förenkla systemet med utmätning i lön. konstaterar i en granskning att det finns brister i beräkningen av dagsbotsbeloppet vid strafföreläggande.2 Bakgrunden är att dagsboten ska vara anpassad till den enskildes betalningsförmåga och bestämmas till ett belopp som personen ifråga kan avstå ifrån utan att lida nöd eller brista i sin försörjnings- skyldighet. Enligt de riktlinjer som Riksåklagaren har utfärdat ska dagsbotsbeloppet bestämmas utifrån den misstänktes beräknade årsinkomst då dagsboten ska bestämmas. Den misstänktes uppgifter ska i allmänhet godtas. Det är således inte den taxerade inkomsten som utgör underlag. Av granskningen framgår att det är vanligt med brister vid bestämning av dagsbotsbeloppet. Det grundläggande problemet är att den information som myndigheter behöver i sin handläggning är för gammal när den väl finns tillgänglig. Det leder till ineffektiv och ibland oprecis handläggning. 2 Brister över granskning av strafförelägganden, , . Brister i det nuvarande systemet Myndigheter drabbas av kostsam handläggning och förmåns- tagarna drabbas av sena, och ibland felaktiga, utbetalningar. Konkurrensen mellan företag snedvrids. Vissa förmåner är preliminära i den meningen att slutregleringen av förmånen sker när taxeringen av förmånstagarens inkomster är klar. Detta gäller t.ex. bostadsbidraget. I den mån förmånstagaren då har fått ett för högt preliminärt belopp, återkrävs den över- skjutande delen enligt vissa regler. Den enskilde förväntas anmäla sådana förändrade förhållanden som kan leda till ändrat förmåns- belopp. I många fall sker inte detta, vilket i längden kan försvåra för den enskilde. Även om det inte hör till vanligheterna så förekommer också bland medborgarna attityden att man ska betala så lite som möjligt till systemet och få ut så mycket som möjligt av det om så på oriktiga grunder. Det är fullt möjligt att denna visserligen inte så vanliga attityd hänger samman med det man kan kalla en bristande lojalitet med samhällskontraktet. Detta samhällskontrakt kan formuleras som att man kan förvänta sig stöd av samhället i vissa situationer men att man också förväntas bidra med en viss del av sin inkomst för finansiering av detta stöd. I en rapport från Statskontoret3 redovisas ett utredningsarbete om hur arbetar med kontroller. I rapporten jämförs kontroller i samband med handläggningen av ärenden och efterkontroller. Statskontoret skriver att efterkontroller ofta fram- hålls som ett område som fungerar väl. Däremot menar man att för kontroller i samband med handläggningen finns det inga uppgifter trots att de är grundläggande i kontrollarbete. Utredningen har ingen anledning att ifrågasätta Statskontorets slutsatser. Däremot finns det anledning att peka på att de regler har att tillämpa inte sällan gör en kontroll i samband med handläggningen svår att genomföra. Det är först efterkontroller som kan bli effektiva eftersom det ofta är först då det finns uppgifter som möjliggör kontroll. Det ska inte heller uteslutas att lojaliteten med samhälls- kontraktet ser annorlunda ut i ett internationaliserat och rörligt samhälle, än det gör i ett sammanhang som bygger på lokala samhällen och hög social kontroll eller socialt kapital. Det talar för att lojaliteten är mindre . skriver om socialt kapital i en rapport4: 3Försäkringskassans kontrollarbete – drivkrafter och dimensionering, Statskontoret 2010:9. 4Rätt från början, 2005:1. Brister i det nuvarande systemet I större samhällen eller grupper är det svårare att få samarbetet att fungera eftersom snyltarna kan gömma sig i anonymitetens dimmor. Straff kan då vara svårare att påföra som socialt ogillande får mindre effekt om det uttrycks av okända personer. I den citerade rapporten hävdas att kontrollers avskräckande effekt är liten men att de förstärker normer. Människors benägenhet att följa regler är enligt rapporten beroende på tron att andra gör det. Genom kontroll och straff kan man lita på att andra följer reglerna, vilket medför att man själv gör det.