sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Vid denna avvägning finner utredningen att intresset av att skydda uppgifterna väger tyngre än insynsintresset och att månadsuppgifterna bör omfattas av ett sekretesskydd som motsvarar skattesekretessen när de används i ärendehandläggning. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 27 kap. 1 § 8 OSL. Härigenom kommer enligt 27 kap. 1 § femte stycket OSL den längsta sekretesstiden att vara för uppgifterna. Vidare kommer, i likhet med vad som gäller beträffande 27 kap. 1 § i övrigt, den tystnadsplikt som följer av den nya sekretess- bestämmelsen ha företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter (27 kap. 10 § OSL). 19Socialnämnderna som mottagare av månadsuppgifter I detta kapitel behandlas frågan om ett utökat elektroniskt informationsutbyte ur sekretess- och integritetssynpunkt mellan och socialnämnderna. Socialnämnderna har rätt att hos ta del av uppgifter om enskilda som avser inkomstslaget kapital enligt inkomstskatte- lagen (1999:1229) eller återbetalning av skatt enligt skatte- betalningslagen (1997:483). Om det finns skäl för det ska på eget initiativ lämna sådana uppgifter till socialnämnden (8 a § skattedatabasförordningen). Enligt 2 kap. 8 a § skattedatabaslagen får en socialnämnd ha direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen. Av bestämmelsen framgår inte vilka uppgifter socialnämnden har direktåtkomst till. Av förarbetena till bestämmelsen (prop. 2007/08:160 s. 151) framgår dock att bestämmelsen måste läsas mot bestämmelsen om uppgifts- skyldighet som finns i 11 kap. 11 b § socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Där framgår att socialnämnden har rätt att hos ta del av uppgifter om enskilda som avser inkomstslaget kapital enligt inkomstskattelagen eller återbetalning av skatt enligt skatte- betalningslagen. Åtkomsten får endast förekomma om uppgifterna behövs i ärende om ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänst- lagen eller i ärende om återkrav av sådant bistånd. En socialnämnd får ha direktåtkomst först sedan har försäkrat sig om att handläggaren hos socialnämnden bara kan ta del av uppgifter om personer som är aktuella i ärenden hos nämnden. Härmed avses att handläggarna rent tekniskt inte ska ha möjlighet att söka på andra personer än sådana som är aktuella i ett ärende hos den Socialnämnderna som mottagare av månadsuppgifter Det är tillfyllest att från den mottagande socialnämnden inhämtar en försäkran om att dessa krav är uppfyllda (prop. 2007/08:160 s. 167). 19.2Utökat informationsutbyte mellan och socialnämnderna Hur handläggningen av försörjningsstöd går till har beskrivits i avsnitt 4.6.4. Socialnämnderna har som tidigare nämnts åtkomst till vissa bestämda uppgifter i beskattningsdatabasen. Socialnämnderna har i handläggningen av ansökningar om försörjningsstöd ett behov av att få veta om sökanden har några inkomster som gör att han eller hon inte har rätt till ekonomiskt bistånd. De uppgifter om taxerad inkomst som socialnämnderna kan ta del av är i de flesta fall för gamla och därmed inte intressanta i samband med beslut om försörjningsstöd. Problemet är att det är svårt för socialnämnderna att få information om inkomster och var sökanden är anställd om sökanden inte själv lämnar uppgift om detta. Genom att få tillgång till månadsuppgifter kan social- nämnderna få aktuell information om sökanden har en inkomst och om vilken arbetsgivare sökanden är anställd hos. I kapitel 4 har beskrivits vilka uppgifter en socialnämnd normalt sett behöver vid en ansökan om ekonomiskt bistånd. De nya uppgifter som socialnämnderna skulle ha stor nytta av är värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser samt identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnats för. behöver inte få någon ytterligare precisering av vad ersättningen består i. Socialnämnderna som mottagare av månadsuppgifter Bedömning: Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och socialnämnderna av månadsuppgifter bör inte genomföras. Utredningen har i kapitel 10 slagit fast att socialnämnderna kan ha stor nytta av månadsuppgifter i handläggningen av ansökningar om ekonomiskt bistånd. I avsnitt 6.5.5, redogörs för vilka omständig- heter som bör beaktas vid en avvägning mellan de omständigheter som talar för ett utökat elektroniskt informationsutbyte och de som talar emot. Genom att få åtkomst till aktuella uppgifter om lön och vilken arbetsgivare en sökande har kan socialnämndernas handläggning bli mer effektiv. behöver inte i samma utsträckning kontakta arbetsgivare och andra myndigheter. Åtkomsten till uppgifterna ger också socialnämnderna en ökad möjlighet att kontrollera de uppgifter som sökanden lämnat. Risken för intrång i den enskildes personliga integritet ökar dock om ett elektroniskt informationsutbyte mellan och socialnämnderna genomförs. 2007/08:160 s. 139 där frågan om ett elektroniskt informationsutbyte mellan och socialnämnderna av uppgifter om inkomst av kapital och om återbetalning av skatt behandlades gjorde regeringen följande över- väganden. Enligt regeringens mening finns det inte skäl att införa en mer omfattande uppgiftsskyldighet för gentemot socialnämnder. Ett informationsutbyte som omfattar exempelvis hela självdeklarationer eller samtliga deklarationsuppgifter är inte förenligt med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Däremot bör ett elektroniskt informations- utbyte som tar sikte på enstaka sekretessbelagda uppgifter inom beskattningsverksamheten sedan fattat beslut i det enskilda skatteärendet komma till stånd. När det gäller elektroniskt informationsutbyte av månads- uppgifter måste detta ses som ett tämligen omfattande informa- tionsutbyte. Med beaktande av uttalandena i nämnda proposition är det därför mycket tveksamt om ett sådant informationsutbyte bör genomföras. 2007/08:160 s. 141 framgår vidare att en av remissinstanserna uttalat att när det gäller ansökan om ekonomiskt Socialnämnderna som mottagare av månadsuppgifter bistånd är den enskilde i en utsatt situation eftersom denne ofta saknar annan möjlighet till försörjning och att den personliga integriteten därför har en särskild stor tyngd på detta område. Utredningen delar denna bedömning. Ett elektroniskt informationsutbyte av månadsuppgifter har till syfte att minska felutbetalningarna, effektivisera handläggningen, ge en bättre service till den enskilde och ge en ökad förutsebarhet. Ett sådant utbyte kan effektivisera handläggningen av ekonomiskt bistånd avsevärt Även om detta är tungt vägande skäl för ett elektroniskt informationsutbyte anser utredningen att ett sådant utbyte av integritetsskäl inte bör genomföras. Bedömning: Socialnämnderna kan med den biståndssökandes samtycke inhämta månadsuppgifter från . Som tidigare nämnts i kapitel 6 gäller absolut sekretess för månads- uppgifterna hos . Av 10 kap. 1 § OSL framgår att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan enskild eller till en myndighet, om den enskilde samtycker till det. Av 12 kap. 2 § samma lag följer att en enskild helt eller delvis kan häva den sekretess som gäller till skydd för honom. På de ansökningsblanketter om ekonomiskt bistånd som utredningen har tagit del av finns ett förtryckt medgivande till att för att utreda ärendet, utan hinder av sekretess, får inhämta de uppgifter som behövs hos vissa där uppräknade myndigheter. Enligt uppgift från socialförvaltningen, används inte detta samtycke för att inhämta uppgifter från . Det beror främst på att de uppgifter som social- nämnderna kan få del av är för gamla för att kunna användas i handläggningen. Månadsuppgifter däremot vara till stor användning för socialnämnderna i samband med beslut om ekonomiskt bistånd. Om den sökande i ansökan lämnar sitt samtycke kan socialnämnderna få ta del av uppgifterna. Hur detta förfarande ska utformas praktiskt för att bli så effektivt som möjligt måste dock varje enskild kommun avgöra. Utredningens förslag får konsekvenser, närmast möjligheter, för statistikinhämtning och statistikproduktion. Ansvaret för den officiella statistiken är fördelat på ett flertal myndigheter. Inom ramen för detta ansvar väljer ofta dessa s.k. statistikmyndigheter att låta () på deras uppdrag utföra hela eller delar av den faktiska statistiska produktionen. Utöver den officiella statistiken producerar SCB statistik efter särskilda beställningar. Vi har därför valt att närmare undersöka hur kan påverkas av förslagen. Förekomsten av månadsuppgifter ger förändrade förut- sättningar i tre avseenden: -insamling av statistik, -statistikens kvalitet, -statistiska produkter. I någon mån går förändringarna in i varandra men vi kommer i detta kapitel att hålla dem isär. I detta kapitel gör vi en principiell kostnads-/intäktsanalys. Det innebär att vi försöker identifiera förhållanden som leder till kostnader och intäkter för statistiken. Kvantitativa ekonomiska beräkningar görs i kapitel 22 om Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag. Kostnader är lättare att bedöma än intäkter. Särskilt intäkter som rör förbättrad kvalitet och nya statsistikprodukter är svår- bedömda. Som framgår nedan ser utredningen påtagliga samhälls- värden av högre kvalitet och de nya statistikprodukter som blir möjliga. Vi nöjer oss med att kort beskriva dessa samhällsvärden. Månadsuppgiften ökar generellt möjligheten för SCB att i sin data- insamling övergå ifrån direktinsamling i form av intervjuer eller enkäter till de registerdata som månadsuppgifterna ger upphov till. Vid direktinsamling uppstår oftast problem med: -omfattande granskning, -osäkra skattningar. Enligt SCB har bortfallen ökat trendmässigt under en följd av år och har nått en nivå som är acceptabel för att säkerställa statistikens kvalitet. De åtgärder SCB kan sätta in innebär stor resursförbrukning för myndigheten själv men också för uppgifts- lämnarna. Månadsuppgiften öppnar för registerinsamling särskilt inom arbetsmarknads- och välfärdsstatistiken. Därmed skulle beroendet av problematisk direktinsamling minska. Den s.k. företagsdatabasen () är för SCB en viktig statistik- databas. Enligt SCB:s egna bedömningar ger månadsuppgiften möjligheter till rationaliseringar i datainsamlingen som lättar uppgiftslämnarbördan något som det krävs investeringar hos SCB i IT-system och personalresurser som efter en kortsiktig kostnadsökning bör leda till besparingar på myndigheten. Enligt SCB bör man också se över möjligheten att avstå ifrån att direktinsamla vissa uppgifter. Detta gäller t.ex. den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken och konjunkturstatistiken över vakanser. Sådana åtgärder lättar uppgiftslämnarbördan och bör åtminstone sänka också SCB:s produktionskostnader. Månadsuppgiften kan också innebära att kvaliteten hos befintlig statistik förbättras. Kvalitetsförbättringarna kan åstadkommas på olika sätt. I det förra avsnittet nämndes det höga bortfallet som ett problem i samband med datainsamlingen. Genom en övergång till registerdata minskar bortfallsproblemet betydligt vilket också är en grund för påtaglig kvalitetsförbättring. Ett annat sätt kvaliteten kan förbättras på är genom övergång till en urvalsutformning som minskar den statistiska osäkerheten vid bibehållen urvalsstorlek. Ytterligare ett sätt kvaliteten kan förbättras på är genom tidigareläggning av statistiken. Det gäller t.ex. för inkomst- statistiken. När det gäller modellsystem som FASIT, en mikrosimulerings- modell för budget- och fördelningsanalyser på individ- och hushållsnivå, och , en motsvarande modell på företagsnivå, innebär månadsuppgifterna att mer aktuella och statistiskt säkrare modellberäkningar kan göras. Bättre grund för aktualisering av data När det t.ex. gäller FASIT, som bygger på årsdata, är de data som blir tillgängliga gamla. Som äldst är data mer än . För att göra modellberäkningar inför reformer behövs beskrivningar av åtminstone aktuella förhållanden men ännu hellre av förhållanden som de kan bedömas för den nära framtiden. Kort sagt behövs framskrivningar, eller aktualisering, av tillgängliga data. Nuvarande metod för framskrivning av FASIT består i huvudsak av två delar. Den ena delen är en aktualisering av befolkningsdata och befolkningsprognoser. De ingående vikterna i modellen förändras genom kalibrering för att återskapa hur befolkningen i individ- och hushållshänseende ser ut, eller förväntas se ut, de aktuella åren. Underlaget för kalibreringarna är demografiska uppgifter och prognoser samt uppgifter och prognoser från , och arbetskraftsundersökningarna. Den andra delen är en framskrivning av främst ekonomiska variabler med hjälp av makrodata och makroprognoser. Det rör sig här om en renodlad s.k. koefficientframskrivning. En koefficient- framskrivning är en aktualisering av en uppgift med hjälp av multiplikation med en faktor som hämtats från annan statistik. Den innebär att t.ex. framskrivningen av löneinkomster är en tämligen schablonmässig användning av en faktor som skapats med hjälp av makrosiffror om löneutvecklingen i ekonomin. används timlöneförändringar i olika branscher som faktor vid framskrivning av arbetsinkomster. En del variabler skrivs fram med förändringar i konsumentprisindex eller prisbasbeloppet. Framskrivningarna ovan ger upphov till nya modellår efter det ursprungliga insamlingsåret. Om t.ex. insamlad data gäller avser framskrivna data åren 2010 och framåt. Detta innebär att en beskrivning, eller simulering, med grund i de nuvarande förhållandena (2011) kräver framskrivningar. Man kan betrakta nu tillämpad metod för framskrivning som något schablonartad. Den längst gående individualiseringen av framskrivningen vore att till individobservationen föra just den individens förändrade förhållanden genom matchning av person- nummer. Sannolikt är det dock inte lämpligt att gå så långt. Framskrivningen med individuella data som grund måste göras på ett sätt som bevarar den övergripande representativiteten. Månadsuppgifter öppnar för möjligheten att väsentligt bättre skriva fram till ett tänkt nuläge. Antag att man inför den fram- skrivning av data som görs hade tillgång till månadsuppgifter för hela 2010 och . Sådana uppgifter skulle göra det möjligt att vid framskrivningen bättre ta hänsyn till de strukturella förändringar som skett på individ- och hushållsnivå mellan tidpunkterna. Framskrivningen till nuläget skulle mer få karaktären av faktiskt observerade data , som , av schablonartade prognoser. Inslaget av odifferentierade framskrivningar med enkla koefficienter borde då kunna minska. Löneutvecklingen närmast ner på individnivå borde då t.ex. vara möjlig att avbilda i data. För vidare framskrivningar av data för åren 2012 och framåt är man dock hänvisad till i princip den metod som används också . Samhällsvärdet av högre kvalitet En högre statistisk kvalitet har ett samhällsekonomiskt värde. Det är inte möjligt att siffersätta detta värde men t.ex. politiska beslut som vilar på statistisk grund har förutsättningar att bli bättre ju högre kvalitet det statistiska underlaget har. Kortperiodisk statistik produceras för beskrivning av delar av den ekonomiska välfärden. Särskilt inom arbetsmarknadsområdet skapas sådan statistik både ur administrativa system och som regel- rätta statistiska undersökningar. För en samlad beskrivning av den ekonomiska välfärden med fördelning på individ- och hushållsnivå är dock statistikproduktionen årsbaserad. När denna samlade beskrivning väl framställts för publicering och analytisk användning är den inte en beskrivning av de förhållanden som råder . För användningen av data som underlag för policy har denna fördröjning inte sällan visat sig problematisk. Ett införande av månadsuppgifter för arbetsinkomster kommer inte att möjliggöra fullständiga månadsvisa beskrivningar av ekonomisk välfärd. Däremot kommer månadsdata att öka informationshastigheten vad gäller arbetsinkomster, som är mycket centrala för den ekonomiska välfärden och har stor politisk betydelse. Månadsuppgiften öppnar för skapande av nya statistik- produkter. Månadsuppgifter ökar möjligheten att utveckla aktuell registerbaserad månads-/kvartalsstatistik med nivåindelningar i små geografiska områden inom främst arbetsmarknads- och välfärds- statistiken. Med månadsdata vore det möjligt att skapa ett informationssystem som ger tidig information om konjunkturläget. Visserligen finns redan den aggregerade skattedeklarationen men vissa fenomen kan inte urskiljas. Med aggregatet kan man inte skilja mellan ökad arbetstid/löneökningar eller nyanställningar. Genom individdata ges en möjlighet till den distinktionen och därmed också en bättre bild av var man är i konjunkturförloppet. Det blir t.ex. möjligt att bättre följa arbetsmarknadsutveckling- en för olika åldersgrupper. Det är ofta ett särskilt politiskt intresse för åldersgrupper i början och slutet av den yrkesaktiva åldern eller t.o.m. i åldern närmast efter pensionsåldern. Eventuella etablerings- problem för unga och tidpunkten för äldre arbetskrafts tillbaka- dragande från arbetsmarknaden är därvid av särskilt intresse. Konjunkturstatistik med kort produktionstid och hög aktualitet kan t.ex. framställas. Därvid kan de anställdas lönesummor etc. redovisas för hela befolkningen fördelade efter bransch och olika sektorer i samhället. Uppgifterna om bostad kan också ingå vilket gör det möjligt att redovisa statistiken på mycket finfördelad regional nivå. Uppgifter om exempelvis ålder, kön, utbildningsnivå och inkomster kan redovisas på den nivån. Snabb information om ändrade förhållanden Månadsuppgifter innebär väsentligt förbättrade möjligheter att skapa statistiska system som ger snabb information om hur individers och hushålls förhållanden, eller livstillstånd, är och förändras. Välfärdspolitiskt finns det ett stort intresse av att kunna observera vilka olika livstillstånd befolkningen befinner sig i och hur dessa tillstånd förändras över tiden. Därtill är det av stort intresse att veta hur länge olika grupper i befolkningen befunnit sig i vissa tillstånd. Det är t.ex. intressant att veta längden på arbetslöshetsperioderna. I kombination med månadsdata om ekonomiskt bistånd blir det då möjligt att observera i vilken utsträckning arbetslösheten är förbunden med svåra försörjningsproblem. För beskrivning av dessa livstillstånd synes månadsdata vara bättre lämpade än årsdata. Slutligen ska det inte heller uteslutas att det blir möjligt att skapa statistiska modeller, likt FASIT, som bygger på månadsuppgifter. För analyser av vissa fenomen utgör årsdata ett bristfälligt underlag då sådana data suddar ut variationer under det observerade året. Ett exempel på detta är ekonomiskt bistånd. Utbetalningen av ekonomiskt bistånd varierar med tidpunkt och t.ex. konjunkturbetingade förhållanden. Med årsdata jämnas därför ut för de månadsvisa förhållanden som kan belysa över året varierande försörjningsmöjligheter. Månadsuppgift om inkomst skulle kunna utgöra basen för en modelltyp som i stället för år har månader som tidsperioder. Arbetsinkomst är för flertalet individer i yrkesaktiv ålder den Den bestämmer också, givet olika förut- sättningar, utfallet för många andra variabler som bygger upp t.ex. disponibel inkomst. Samhällsvärdet av nya statistikprodukter De nya statistiska produkter som diskuteras i detta avsnitt förändrar förutsättningarna för t.ex. den ekonomiska politiken, inklusive välfärdspolitiken. Den kanske viktigaste förändringen är att den statistiska informationen skulle kunna vara tillgänglig väsentligt snabbare än . Möjligheterna att följa upp politiska åtgärder förbättras därmed vilket i sin tur kan leda till snabbare korrigeringsmöjlig- heter och i slutändan till en bättre fungerande samhällsekonomi. Statistik som bygger på månadsdata gör det möjligt att bedriva en evidensbaserad politik genom tillgång till data som snabbt ger återkopplingar om politiska åtgärders effekter t.ex. vad gäller utanförskap, exogena chocker i ekonomin och individers rörelser mellan arbete och andra försörjningssystem. 20.4Gällande regelverk angående officiell statistik m.m. Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken, förordningen (2001:100) om den officiella statistiken och i SCB:s föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik (SCB-FS 2002:16). Bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen och i personuppgiftslagen ska också tillämpas när det gäller statistikverksamhet. Lagen om den officiella statistiken I lagen regleras vilka myndigheter som ansvarar för officiell statistik (statistikansvariga myndigheter). Officiell statistik ska enligt 3 § finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Den ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Enligt 5 § ska den officiella statistiken framställas och offentliggöras med beaktande av behovet av skydd för fysiska och juridiska personers I samma paragraf hänvisas till att bestämmelser om sekretess finns i offentlighets- och sekretesslagen och att bestäm- melser om skydd mot kränkning av enskilds personliga integritet genom behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen. Av 14 § framgår att en statistikansvarig myndighet får behandla personuppgifter för framställning av statistik om inte annat följer av 15 §. För sådan behandling är myndigheten personuppgifts- ansvarig enligt PuL. Förordningen om den officiella statistiken Vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den regleras i förordningen om den officiella statistiken (2 § förordningen om den officiella statistiken). Enligt 2 § andra stycket framgår att en statistikansvarig myndighet beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde om inte något annat följer av ett särskilt beslut av regeringen. Enligt 6 § ska en statlig myndighet till statistikansvariga myndigheter lämna de uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik. Enligt 9 § får uppgifter som behandlas för framställning av officiell statistik även behandlas för framställning av annan statistik och för forskning. Detta gäller dock endast om ändamålet med behandlingen inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. I avsnitt 6.3.1 har vi redogjort för vilka regler om sekretess som gäller för uppgifter hos och att sekretessen där enligt huvudregeln är absolut. I 24 kap. OSL regleras sekretesskyddet för enskild inom forskning och statistik. Enligt 24 kap. 8 § OSL gäller sekretess i sådan särskild myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Av samma bestämmelse framgår att uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, får lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Regleringen innebär att för uppgifter som hämtas in i statistikverksamhet och som kan avslöja identiteten på en enskild, gäller absolut sekretess (se avsnitt 6.3.9). Regler för utlämnande av data När det gäller utlämnande av uppgifter till SCB finns bestämmelser i förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (se avsnitt 6.6.1). Enligt 8 § ska, på begäran av , uppgifter lämnas ut ur beskattningsdatabasen i den utsträckning de behövs 1. för fram- ställning av officiell statistik enligt lagen om den officiella statistiken, 2. beräkning av bidrag och avgifter enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning, 3. förande av centrala företagsregister eller 4. förande av register över kontroll- uppgifter. Av andra stycket framgår att de uppgifter som ska lämnas ut bl.a. är kontrolluppgifter avseende inkomstslaget tjänst. Behov av ytterligare reglering