sou · GYB397 · 2011-01-01 00:00:00 — Rutinerna och valet av fokus kan emellertid variera. På en skola är rektors besök alltid aviserade. En annan rektor nämner att besöken brukar ske på förekommen anledning, t.ex. när läraren är ny på skolan eller om det har riktats kritik mot undervisningen från elever alternativt deras föräldrar. En tredje rektor uppger att mest avseende fästs vid om målet med under- visningen framgår klart, även för den enskilda lektionen. På en skola har ledarna för respektive arbetsenhet rektors mandat att genomföra behövliga besök. Flera skolor har också prövat så kallad kollegieutvärdering, men dessa försök uppges ha varit föga lyckade, vanligen för att lärarna påstås vara för försiktiga. De är helt enkelt rädda att ärliga speglingar ska uppfattas som illvillig kritik. Ett par rektorer överväger att ge kollegieutvärderingen en ny chans, men då i mer strukturerad form. Rektor prövar först ut en lämplig modell som därefter implementeras genom att lärarna skolas in i den. följer fyra korta referat om skolutveckling på enskilda skolor. Referaten är baserade på rektorernas berättelser. I rektorernas berättelser kan tre ambitioner urskiljas, nämligen att (1)förbättra skolans resultat, (2)satsa på värdegrundsfrågor och elevsociala aspekter, samt (3)trimma skolans organisation. Exempel 1 (G) Rektor driver värdegrundsfrågorna och all personal på skolan har utbildning i ett specifikt, väletablerat, värdegrundskoncept. Det är viktigt att behandla alla lika och elevernas självkänsla är A och O, anser rektor. När elever och personal mår bra är man på rätt väg, men det finns ingen konflikt mellan att må bra och prestera väl. Skolan gör framsteg med såväl LUS-värden som med merit- poäng. Rektor vill undvika tendensen att stirra sig blind på andelen gymnasiebehöriga. Det är ju betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd som får eleverna att lyfta, säger rektor och hänvisar till Vygotskijs idéer. Dessa tolkas av rektor så att pedagoger bör sträva efter tydlig kunskapsfostran som leder mot måluppfyllelse. Rektor och de båda biträdande rektorerna deltar i varsitt arbetslag när dessa har överläggningar. Exempel 2 (B) Rektor lämnade en traditionell skola och kom till sin nuvarande skola som hade kommit långt i arbetet med portfolios och prio- ritering av de tre ämnena svenska, matematik och engelska. Rektor tror att de yngre eleverna mår bra av att ha en hönsmamma (rektors benämning) och har därför återinfört ett modifierat klass- lärarsystem på låg- och mellanstadiet. Rektors tro på läsningens centrala betydelse för elevers skol- framgång har materialiserats genom halvklasstimmar på lågstadiet, satsning på biblioteksresurser samt lusning av elever varje termin. Organisationen trimmas också genom att rektor optimerar arbets- enheternas sammansättning. Skolans personal är van att hantera den betydande variationen i storlek mellan årskurserna. Under det aktuella läsåret finns 33 elever i åttan men bara 16 i nian. Exempel 3 (C) Rektor kom till en expanderande skola med hela kommunen som upptagningsområde. I skolans policy ingick idéer om frihet under ansvar samt ämnesintegration. Friheten missbrukades genom att en del elever gick hem på eftermiddagarna istället för att jobba, varför rektor nu stramar upp skolarbetet med mer undervisningstid. De områden man satsar på nu är naturorienterande ämnen och moder- Möjligen förlorade dessa ämnesgrupper på ambitionerna om ämnesintegration. Rektor är mån om att varje arbetslag ska ha så heltäckande ämneskompetens som möjligt, att lärarna stannar kvar på skolan och att lärarnas undervisning i varje klass breddas så att splittring undviks. var nämligen lärarna specialiserade på smala favoritområden. Rektor talar engagerat om vikten av att alla elever mår bra och blir delaktiga i sitt lärande; och välbefin- nandet är nödvändigt för att lärandet ska fungera, anser rektor. Rapportförfattaren tolkar första hälften av berättelsen så här. Rektors pedagogiska filosofi är grundad i dels ett ideologiskt inslag från tidigare läroplaner, där ämnesintegration stod högt i kurs (jfr Naeslund, 1991, kap. 8), dels den pedagogiska rörelse i tiden, Eget arbete, som uppstod men sedan har blivit kri- tiserad för att den ökar klyftorna mellan eleverna och riskerar att leda till reproduktion av kunskaper på låg nivå (Österlind, 1998; Naeslund, 2001). Om dessa tolkningar stämmer, innebär det att principen om resultatuppföljning kan fungera som en tankeställare, när pedagogiska idéer inte leder till önskade resultat. Exempel 4 (A) Vid ankomsten till skolan möttes rektor av en personal som var mycket engagerad, speciellt i elevernas sociala problem. Rektor uppskattade den ambitionen men har också utmanat personalen genom att eftersträva en bättre balans mellan skolans sociala och pedagogiska mål. Fokuseringen på goda skolresultat har gett utdelning i form av högre meritpoäng. Rektor menar att de förbättrade skolresultaten beror på ökad styrning mot kunskapsmålen på flera nivåer. Förvaltningschefen influerar rektorerna, vilket får effekter på lärarna, som i sin tur påverkar eleverna och deras föräldrar. har kommunledningen breddat sitt intresse från datainsamlingar om måluppfyllelse till skolornas åtgärder för att förbättra resultaten, och det kommer att få konsekvenser. Rektor deltar i ett lärarlags överläggningar, och det är mycket givande; mer för mig än för dem, säger rektor med ett leende. Ovanstående fyra exempel belyser hur skolutveckling och resultatuppföljning går hand i hand. Vidare framgår att rektorerna inte ser någon motsättning mellan ambitionerna att eleverna ska må bra och prestera väl. följer en fylligare skildring av skolutveckling baserad på berättelsen om ett enskilt fall. En av skolorna krymper, även bortsett från det faktum att årskullarna minskar generellt. Vidare har elevsammansättningen ändrats radikalt . Då hade varannan elev svenska som modersmål, men har den andelen krympt till . Skolans försök att locka svenska ungdomar genom en specifik satsning misslyckades och avbröts därför. Om man ser betyg och meritpoäng som en rättvis mätare på framgång kan man tala om en skola i kris, det vill säga i farozonen. Ordet kris betyder dock ursprungligen vändpunkt, och dess alter- betydelse är möjlighet. Skolan har som ett led i sitt arbete satsat på tre innovationer: en redovisningsteknisk, en organisa- torisk och en språkdidaktisk. Redovisningstekniken på skolan har kompletterats så att dess resultatlistor numera innehåller uppgifter om elevens ankomstår till . Det innebär bland annat att elever som går i så kallad introduktionsklass har särredovisats och därmed utgått ur ordinarie betygsstatistik. Därmed blir skolans resultatstatistik inte lika missvisande. Organisatoriskt, men också innehållsligt, har skolans arbete med introduktionsklasserna lagts om. För de helt nyanlända eleverna utgör svenskan stommen i deras lärande; men för att innehållet inte ska bli för torftigt ingår i någon mån även stoff och begrepp från andra skolämnen. När dessa elever har kommit längre i sitt lärande följer de samma timplan som övriga elever, dock utan att integreras organisatoriskt med dem. En sådan integration sker nämligen först som ett tredje steg. Det språkdidaktiska utvecklingsprogrammet består av flera inslag. Före kommunens övriga skolor satsade man på LäsUtveck- lingsSchemat, LUS, som ett kombinerat analys- och utvecklings- verktyg. Elevernas lusas varje termin och samtliga pedagoger på skolan är inskolade i och förtrogna med vad olika värden på LUS- skalan står för. Den strategiska vinsten med LUS som analys- verktyg är att även blygsammare framsteg noteras och räknas skolans alfabetiseringsinsatser till godo, oberoende av om dessa elever uppnår godkända betyg och gymnasiebehörighet eller inte. På skolan ifråga har man också dammat av den gamla devisen om att varje lärare bör vara något av en svensklärare. Det betyder att även lärare i andra ämnen än svenska förväntas bidra med arbetsformer som på ett mångsidigt sätt stimulerar förmågorna att lyssna, tala, läsa och skriva. Vidare analyseras läroböckerna i klassen av respektive ämneslärare i syfte att öka stoffets tillgänglighet, ty lågfrekventa ord och ämnesspecifika begrepp kan annars bli en stupstock för elever som inte förstår deras innebörd. Inspiration och idéer om språkdidaktisk skolutveckling har hämtats från , och varje arbetslag har bildat en studiecirkel runt en användbar bok om arbetssätt som främjar elevers språkutveckling. Resonemang knutna till frågor om jämlikhet och jämställdhet eller senare kommenterar nästan alla rektorer spontant den egna skolans socioekonomiska och/eller språkliga sammansättning. Skildringarna är konkreta och lokalt färgade. Dessa kommer att refereras kortfattat. Referat 1: är gränsen mellan två olika socioekonomiska skikt i närsamhället. För att motverka segregations effekter bygger vi skolorganisationen så att elever med samma intresseval får tillhöra samma klass. Referat 2: Här finns ett litet bostadsområde med kanske tio stycken trevånings hyreshus. Resten av eleverna bor i villor. Referat 3: Andelen elever med annat modersmål än svenska har ökat från på vår skola . Referat 4: På vår skola tycker många att det är viktigast att man får betyget Godkänd. Många elevers föräldrar är ju entreprenörer och har klarat sig bra i livet utan högre studier. Referat 5: Eftersom vi inte bara rekryterar elever från en kommun- del så får vi alla slags elever hit. Vi har några klasser där det knappt finns några invandrarelever alls, men i andra klasser finns det flera stycken; men totalt är de inte så många på vår skola. Referat 6: Varannan elev har annat modersmål än svenska; men många elever tillhör solid svensk medelklass. Eftersom ganska många elevföräldrar är arbetslösa, och ibland direkt fattiga, satsar vi på skolmaten. Var sjätte elev utnyttjar möjligheten att få skol- frukost för . är skollunchen förstärkt eftersom en del elever kanske inte får tillräckligt med lagad mat hemma under veckoslutet. Referat 7: Vi har haft ganska bra läsvärden på den här skolan. Det finns flera skäl till det. Den sociala kontrollen och kontakten mellan skola och hem fungerar här. De som bor här tillhör ofta medelklassen, men inte alla. En del är höginkomsttagare eller högutbildade akademiker. De ovanstående sju referaten tyder på följande. När rektorerna talar om skolans elever nämns kulturella, sociala och språkliga bakgrundsfaktorer spontant, och de beskrivs på ett mycket konkret sätt. Frågan om skillnader mellan flickor och pojkar initieras däremot undantagslöst av rapportförfattaren, och svaren blir ofta (men inte alltid) mycket vagare. Rektorerna tenderar att referera mer till allmänna samhällstendenser, måhända rapporterade av myndigheter eller media, men inte lika mycket till konkreta erfarenheter. De tendenser som framkommer i svaren, när könsskillnader förs på tal, är att flickorna är mer framåt vad gäller studier och läsning av skönlitteratur. Rektorerna anger eller spekulerar om följande könsskillnader som troliga förklaringar till fenomenet. (1)Det finns attitydskillnader, exempelvis att det anses nördigt att studera eller läsa. På direkta uppföljningsfrågor om dessa aktiviteter stämplas som feminina, svarar rektorerna att de inte har märkt något sådant. (2)Det finns könsrelaterade skillnader i fritidsintressen. Flickor läser mer och pojkar ägnar sig mer åt exempelvis dataspel. (3)Det finns könsskillnader i mognad och utvecklingstakt. Flickor blir vuxna tidigare och pojkar leker mer. Det finns också uttalanden om skillnader mellan pojkar och flickor som är av mer konkret och lokalt färgad art. Dessa behöver inte nödvändigtvis ha med skolresultat eller läsförmåga att göra utan kan lika gärna handla om skillnader i handlingsmönster eller umgängesattityder. Eftersom könsaspekter var en viktig fråga när uppdraget formulerades kommer redovisningen vara särskilt utförlig på den här punkten. Replikväxling 1 (E) R:Jag tror vi har svårare att väcka pojkarnas lust att lära när dom kommer in på våra lektioner, och det är en pedagogisk utmaning. I: Har ni några idéer om varför det är så? R:Jag tror att det är väldigt mycket som konkurrerar, alltifrån dataspel på fritid till att det är nördigt att plugga och sådana saker. I: Okey, men om vi vänder på det, varför är flickorna... R:Ja det gäller ju inte alla flickor men jag tror att procentuellt sett så är det fler flickor än pojkar som är studiemotiverade på (skolans namn) och även generellt, och det tror jag det finns forskning som visar. I:Dom spelar inte dataspel och dom tycker inte att R:Nja, dom håller väl på med sitt. Dom har en hel del innovativ teknik som dom kommunicerar med och som vi inte riktigt hänger med på. I: Är ni mer läsfrämjande också? R:I väldigt många hem här i (namn på stadsdel) finns det ju inte en enda bok att uppbringa. I tre av ovanstående rektorsrepliker förekommer formuleringen jag tror eller tror jag och den fjärde innehåller uttrycket väl. Rektor garderar sig alltså med försiktiga formuleringar som antyder att man inte har särskilt grundade uppfattningar om ungdomarnas fritidsvanor. Intressant nog uttrycker sig rektor mer försiktigt när det gäller klassrumspraktiken (replik 1) än när det gäller bristen på böcker i hemmet (replik 5). Det framgår inte om flickorna i större utsträckning än pojkarna får, köper eller lånar hem böcker. Replikväxling 2 (B) I:Nu har du berättat om vissa spänningar mellan elever från olika områden. Hur är det med pojkar och flickor då, när det gäller läsintresse och sådana saker? R:Jag tror att det delvis följer riksplanet, att flickorna är duktigare, men vissa år ja, när jag försöker hitta analyser i vissa ämnen till exempel ja, ta språkämnet som en variant, så är killarna generellt sett väldigt låga medan flickorna är väldigt höga. Men så har det inte sett ut hos oss va, där har det kunnat vara tvärt emot, att pojkarna varit ganska duktiga i språk, vissa årskurser alltså. Och att pojkarna kan vara duktigare i idrott än i dom teoretiska ämnena ja, ibland stämmer det, men ibland är det tvärtom. I: Ja ja, så det är tillfälligheter R:Lite grand så, men jag tror ändå att vi generellt följer riksplanet, att flickorna är lite duktigare, ja hade jag två flickor som hade MVG i alla ämnen till exempel. I: Känner man av detta som ett problem? R: Jag kan nog tycka att man märker det. Vi har en grupp i sjuan där det är en pojke och 17 flickor, och dom flickorna är väldigt drivna va, och då är det klart att det blir ett väldigt speciellt driv i den grupperingen. Dom störs inte av pojkarnas framfusighet och så vidare. Och flickornas föräldrar är i hög grad akademiker ja, då blir det en väldig skjuts, en extraskjuts på något sätt va. I: Har ni haft pojkklasser i motsvarande grad? R: Inte riktigt så här, men visst ja, så kan det vara alltså. I: Har dom haft icke-skjuts då? R:Nja ja, man kanske kan uttrycka det så, att det blir, inte mera svårjobbat, men att det krävs lite mera av oss i skolan för att motivera alla på ett bra sätt, för i slutänden är det ju hur vi jobbar som I:Finns det några sådana här attityder som att är man kille ska man inte hålla på och läsa. R: Det har funnits lite grand, det har vi känt av . I: Men en kille som går in för skolan blir inte fnyst åt? R: Nej, det upplever jag inte. Flickorna uppfattas som mer drivna än pojkar vad gäller läsning och studier men här finns flera reservationer. Tendensen är varken entydig eller värre än på andra håll. Pojkar som gillar att läsa blir inte heller ringaktade. Påståendet att just flickor skulle vara barn till akademiker förefaller inte sannolikt. Däremot kan kombinationen av att vara flicka och akademikerbarn få genomslag så att intresset för läsning och studier märks tydligt. Replikväxling 3 (A) I:Vi var ju inne på etniska skillnader tidigaremen när det gäller samhällsklass och kön och sådana saker, ser du några mönster där vad gäller läsförmåga och skolresultat och så? R:Inte när det gäller kön tror jag, menja, när det gäller bokvana skulle jag säga att man kan avläsa en del skillnader som jag inbillar mig kan ha social bäring. I:Okey, där ser du en skillnad mellan arbetarklass och medelklass, om man uttrycker sig lite förenklat? R:Nja, det kan kanske vara lite för förenklat, menja, vi har ett ganska stort inslag av stabil svensk medelklassdär föräldrarna har studietradition och studiebakgrund och så vidare, och dom eleverna kan man avläsa ganska lätt här ute, och det gäller både pojkar och flickor. I:Bland dom som har annan etnisk bakgrund, ser du någon köns- skillnad där? R:Nja, jag vågar inte säga det, men om jag skulle gissa så skulle jag säga att flickorna läser mera, men jag har inte tittat på det. I: Eller att pojkarna säger att det är nördigt eller så? R: Nej. I första repliken uttalar rektor en gissning att socialt skikt betyder mer än kön, medan den tredje repliken antyder att det kan finnas könsrelaterade mönster hos elever med icke-svensk etnicitet, att så kallad intersektionalitet föreligger. Uttrycket nja i andra repliken tycks innebära att rektor reserverar sig mot min kategoriska beskrivning av olika samhällsklasser, medan nja i tredje repliken representerar en viss osäkerhet om läget. Replikväxling 4 (A) Rektor har tidigare talat om att det finns ett pojkgäng på skolan som förvisso har resurser för studier men som slösar bort dem genom att skolka och hitta på saker. R:Sedan finns det ju pojkar i samma klass som är av helt annan karaktär. Om du ser på deras betygsrad ser du att dom har VG och I: 18 har dom ja (i LUS- värde) R: Precis och då har dom ju VG och MVG. I: Är dom kompisar med varandra? R: Ja, det är som olika läger i den där klassen. I:Är det sånt som man förr kallade plugghästarna och tuffa gänget? R:Något förenklat, men så skulle man kunna säga. I:Dom kallar varandra så ungefär? I:Kan någon i tuffa gänget byta grupp liksom och göra karriär i? R:Ja, det kan dom absolut göra. I:Och sådant händer också? I:Åt andra hållet också? R:Ja, tyvärr. Något senare kommenterar rektor en flicka som saknar betyg i många ämnen. R:Hon skolkar ju bara, va. Flickorna är ofta skolkareja, killarna (som skolkar) är här men går inte på lektionerna, men flickorna är någon annanstans. Mönstret på denna skola är tydligen att skolkande flickor håller sig utanför skolan medan pojkarna är i skolan men inte i klassrummet. Det skulle vara intressant att veta om denna skillnad förekommer också på andra skolor. Även om pojkarna då kanske är till större men för skolan är det kanske flickorna som löper större risker för egen del; men detta är bara spekulationer. Replikväxling 5 (G) I:Du pratar om (geografisk gräns) som skiljer dom sociala skikten åt, och ni har en förhållandevis låg andel elever som inte har svenska som förstaspråk, men pojkar och flickor då, är det någon skillnad där när det gäller ambitioner, betyg och läsning? R:Vissa år har någon i personalen sagt att det här är en typisk pojk- skola. Jag tror att det här med idrottsklasser och så har bejakat pojkarnas tävlingssinne, och så har ju både (namn på biträdande rektor, tillika idrottslärare) och jag ganska bra koll på hur man styr pojkar, hur man coachar dom. Men för det mesta har vi samma betyg på flickor och pojkar, och det är ju ovanligt. Men så har vi haft dippar när flickorna haft 20 poäng mera som riksgenomsnittet. Ja låg flickorna helt plötsligt på 20–22 poäng över. Men annars är vi ovanliga i den bemärkelsen att pojkarna faktiskt kan ha högre betyg. I: Och du tror att det kan vara idrotten som R:Inte bara idrotten utan förhållningssättet ja, dels det här med våra idrottsklasser, för i dom klasserna blir lärarna tvungna att bejaka det här tävlingsbeteendet som pojkar har I:Och så smittar det av sig på skolan då? R:Ja, och så kanske man har tävlingsmoment även i skolarbetet, hur många stenciler man hinner och så vidare. Om man tittar på genusperspektivet så är det ju så att skolan bejakar tjejerna, för att dom är tysta och snälla, och man bejakar kanske också deras sätt att förhålla sig till tillvaron ja, att det är mjukt och för- klarande och så där. Det har inte varit fint att tävla i den svenska skolan och pojkar kanske behöver andra saker ibland ja, sedan är ju alla unika, det måste man ju ha klart för sig I:Finns det lärare som klagar på att tävlandet liksom går före kvaliteten och djupet? R:Det gör det väl alltid när man har bra klasser, men det jag hört mera är ja, när man haft klasser som har varit åt det hållet, det är att man har klagat på att dom ja, att dom är kalla och resultatfixerade. I:Jaha, att dom inte är hjälpsamma och vänliga utan mer armbågs- mässiga? R:Ja, och det går ju att kombinera det, det är ju ett förhållningssätt, om förhållningssättet är i grunden bra så löser det sig. I:Ja, du pratade själv om värdegrunden först, dom mjuka variablerna, och sedan kom du in på resultaten, det låter på dig som om det inte finns någon motsättning mellan dom här? R:Nej, det ska det ju inte göra. I:När det gäller läsning då, finns det könsskillnader i attityden eller vanorna där? R:Jag tror att det finns det, men jag har inte undersökt det, men jag tror att det är så att det är svårare att nå fram till 18 med pojkar därför att om dom inte har styrning hemifrån så har dom ja, jag vet inte, men dom fastnar lättare i dataspel och allt det där känns det som. Jag tror också att det i rollen att vara pojke kanske inte är lika naturligt. Men bara det här att vi har lästimmarna, och det här tjatet om att alla måste läsa ja, det är vad jag som rektor pratar om på avslutningar och så. Jag ger dom hemläxa över sommaren och försöker få ja, droppen urholkar ju stenen, och läsningen är ju grunden för att man ska klara framtida yrkesliv och skola. Replikväxlingen ger exempel på hur skolan försöker att växelvis utnyttja, balansera eller neutralisera tendenser som inte självklart är socialt accepterade, men tillskrivs pojkars sätt att vara av naturen eller kulturen. Skolan utnyttjar, bejakar, deras tävlingssinne, eftersom många pojkar behöver något annat än det mjuka och förklarande som utmärker skolkulturen. Trots att tävlingssinnet ökar prestationerna anses det dock tvivelaktigt då det vädjar till lägre instinkter, kyliga och instrumentella attityder som inte riktigt stämmer med skolans bildningsfilosofi. När hem och fritidsvanor inte stimulera pojkarnas läsning får deras manliga och sportintres- serade rektor styra dem, genom att vädja till deras naturliga eller kulturliga instinkt – kanske också deras framtida konkurrenskraft, tänker rapportförfattaren. Att utmana pojkarna på deras egna vill- kor antas bidra till att de på just denna skola oftast inte presterar sämre än flickorna. kan man spekulera kring om alla pojkar känner sig hemma på sportens och konkurrensens arenor; eller omvänt, om alla flickor känner sig främmande i sådana sammanhang. Replikväxling 6 (H) I:Du har tidigare pratat om föräldrars yrken och barn med annat modersmål. Men ser du någon skillnad i resultat och läsförmåga när det gäller pojkar och flickor? R:Vi har inte haft fokus på den analysen . Parallellt med det här så jobbar vi med att utvärdera normer och ja, vi försöker jobba normbrytande, vilket gör att vi i andra sammanhang sett hur könet kan vara fördelat ja, vi har inte tittat på resultat, men hur man utifrån sitt kön kan känna sig gynnad eller missgynnad i olika lärsituationer. I: Okej, inte med tabellvärden utan mera som processer? R: Ja. I: Vad tittar ni på då? R:Vi har en kompetensutveckling som löper där arbetslagen tittar på normkritiskt tänkande. Det finns en bok som heter I öga, skriven av normpedagoger på (namn på skola) och där finns det flera olika exempel på hur man kan titta på och utvärdera skillnader eller normer just utifrån könet, som är befästa och som man kanske behöver bryta.