sou · GZB319 · 2011-03-09 00:00:00 — Da ku kesên malûl an jî ji sebebnan tendurustîya wan dest nedê karibin dersa bibînin. Fêrkirina fleksîbel karê bi alîkarîya teknîkê dersan bêtir berdest bikê. Hem ji awyê wext hem jî cih. Ev jî îmkana ku tu heman dema karibe dersê bibînê bi dest tîne. Wek Mïnak: dema ku mirov karê bêmeas bikê an jî di îzna dêûbavîtîyêde bê. Her wekî din bi riya ku mirov di navbera saredarîyande hevkarîyê bikê îmkana ku mirov sinifan jev cude bikê çêdibe. Lêkolîn pêsnîyaz dike ku delegasyonek tayîn bibe ku fêrkirina wisa fleksîbel bêtir bipêsve bibê. Ji ber ku sexsên ku xwendina xwe ya bingehî bi swêdî wek zimanê duyemîn berdewam dikin mecbûr nemînin miracaetê li pistgiriya maddî ya ji bo xwendinê bikin, em pêsnîyaz dikin ku her du salên pêsî bê mafdarîya pistgiriya maddî ya ji bo xwendinê bin. Bi vê pêsnîyazê nayê bawerkirin ku ew guhrtinên nû têsîre li berpirsîyarîya mesrefa di navbera dewlet û saredarîyêde bikê. Giringe ku demsînor werê taqîpkirin ji ber ku mirov karibê ji nêzîk ve hûrlênêrîna bikê û têsîra ferq bikê. Bi taybetî giringe ku mirov taqip bikê ma demsînorek çi têsîran li sexsna dikê. Weke sexsên ku ji sebebê guhertî zehmetîya fêrbûnê dikisênin, kesê kêmxwende an jî kesên nexwend. Gerek netîceyên vê demsînorê ji perpektîveke berfirehtir ya têvlibûn û wekhevbûnê jî werê taqîpkirin. Di dawîyêde herweha divê ku encamên aborî û yê din ji bo hem kesan, hem jî dewletê werin berçavkirin. (( ) . koobid (Somaliska) Dawaladdu waxay u xilsaartay baare khaas ah oo soo baaraya sidee bay qaxootiga cusub ee wadankan soo gala, intooda ugu badanni ay afka iswidhishka sida ugu dhakhsaha badan u baran karaan, haddii xeerarka jira wax laga bedelo iyo wakhtiga loo qoondeynayo in ay qaataan waxbarashada afka iswidhishka ee shisheeyaha loogu taloglay (sfi). Raadraaca iyo tilmaamaha la siiyay baaritaanka dadka soo samaynaya waxay ku jiraan lifaaqa la socda mashruuca soo jeedinta ah iyo weliba bogga internetka1. jeedinta baarintaanka waxay ujeedaddiisu noqonaysaa tayayn lagu samaynayo waxbarashada, si ay ugu socon lahayd si wax ku ool ah, loona abuuri lahaa xaalad wanaagsan oo uu shisheeyaha ah dhaxalsiisa inay isdhexgeli taam ah la yeeshaan bulshada, islamarkaasna ay sida ugu dhakhsaha badanna uuqeyb uga noqon lahaa suuqa shaqada. Baaritaanku waxay soo jeediyeen in wakhti xadidaad la sameeyo, taasi oo micnaheedu noqonayo in qofka cusub ee qaxootiga ahi uu dhigto afka iswidhishka ee sfi, inta ka horeysa ugu dambeyn hal sano, marka laga soo bilaabo maalinta ugu horeysa ee la diiwaangeliyay. Isku dar wakhtiga loo ogol yahay waxbarashadu waa in aanu ka badnaan laba sanno. Sida waxbarashooyinka kale ee dadka waaweyn ee caadiga ah, waxaa suurtogal ah in la samayn karo kala joojoojin inta lagu guda jiro wakhtiga waxbarashada. Xaqa uu qofku u leeyahay in uu dhigto waxbarashada afka iswidhishka ee loogu talogalay shisheeyaha, waxaa la soo jeedinayaa in gebi ahaaba aanu tirtir maayo, marka ay ka soo wareegto mudo afar sannadood ahi, wakhtigii ugu horeeyay ee laga diiwaangeliyay degmo. lagu jiro wakhtiga waxbarashada, qofku isaga ayaa go,aanka iska leh, hadba sida uu ugu dhakhsanayo waxbarashadiisa iyo dhererka wakhtiga kala joojoojinta waxbarasho, shardi waxa uun ah, inay waafaqsan tahay xilli sannaddeedka loo qoondeeyay waxbarashada. Xadidaadda wakhtigu waxay u qaabaysan tahay nidaamka cusub ee loogu talogalay dejinta qaxootiyada cusub qaarkood. Ujeedada qorshahan cusub waxaa uu yahay in sida ugu dhakhsaha badan ee suurtogal ah uu qofka wadanka ku cusubbi uu ugu gudbo xaalad uu ku dammaanad qaadanayo in uu isagu masaariiftiisa, islamarkaasna lagu xoojinaanayo inuu si firfircoon uu uga qeyb qaato suuqa shaqada iyo hawlaha kale ee dhinacyada nolosha bulshada, taasi oo ka turjumaysa raadraacii iyo tusaalooyinkii loo jeexay baaritaankan. Kuma filna oo keli ah in waxbarashada lagu sameeyo wakhti xadiddaad oo keli ah, si loo hanto horumar iyo aasaas adag oo afka iswidhishka laga gaaro. Waxaa kale oo jira waxyaabo kale oo loo baahan yahay, si ay habsami ugu shaqeysto xadiddaada wakhtiga waxbarashadu, sida ku cad raadraaca iyo tilmaamaha la siiyay baaritaanka. Sidaas awgeed, soo jeedinta xadiddaada wakhtiga, waa in loo arkaa inay qeyb ka tahay isbedel, kaasi oo u baahan in waxyaabo kale lagu sameeyo iyana isbedel. Ugu horeyn waxaa loo baahan yahay in waxbarashada laga dhigo mid la bedbedeli karo, oo ku salaysan qof kasta heerkiisa waxbarasho, intii suurtogal ah. U gudubka tacliinta caadiga ah iyo sidoo kale dadaallada dheeraadka ah ee lagu fidiyo waxqabad dhinaca siyaasadda suuqa shaqada, waa in ay u hirgalaan hab debecsan. Dadka aan waxna qorin, waxna akhriyin iyo dadka heerka waxbarashadoodu aadka u hooseyso, waxay u baahan yihiin waxbarashooyin khaas ah oo la xiriirra suuqa shaqada. Laga bilaabo 1 luuliyo 2012 iyo wixii ka dambeeyaba waa khasab in qof kasta loo sameeyo qorshe waxbarasho oo u khaas ah isaga, lana xiriirra luqadda afka iswidhishka ee shisheeyaha loogu talogalay. Baaritaanku waxaa uu soo jeedinayaa in Hayadda Waxbarashada loo xilsaaro inay ka soo talobixiso guud ahaan, sida ugu habboon ee qorshahaas loo isticmaali karo u adeegsiga waxbarasho, intii suurogal ah, waxbarasho qof kasta gaarkiisu ugu habboon. Si ka qeybgale kastaa uu ugu guuleysan karo heerka ugu sareeya ee u suurtogalka ah wakhtiga cayiman ee loo qoondeeyay, waxaa muhiim ah in macalinku uu si dhab ah kuurgal ugu sameeyo guulaha la hantiyay. Kuwaasi oo si taxane ah loo diiwaangeliyo. Si waxbarashadu ay u noqoto mid loo siman yahay, waxaa loo baahan yahay in tixgelin loo sameeyo dadka naafada ah iyo dadka uu fahamku ku adag yahay, si ay uga faaiideystaan waxbarashadu, iyada oo ay jiraan sababbo caafimaad darro awgeed. Farsamada casriga ahi, waxay sahlaysaa in waxbarashadu ay noqoto mid la bedbedeli karo, islamarkaasna loo siman yahay, marka laga fiiriyo dhinaca wakhtiga wax la baranayo iyo meesha wax lagu baranayaba, taasi waxay kor u qaadaysa suurtogalka ah in laga qeybgeli karo waxbarasho, iyada oo lagu jiro fasaxa waalidiinta ee dhalmada iyo haddii uu qofku helo shaqoba. Waxaa kale oo iyana jiri karta kala habeynta kooxaha waxbarashada, haddii la hagaajiyo wada shaqeynta degmooyinka ka dhexeysa. Baaritaanku waxaa uu soo jeedinayaa in la sameeyo ergo kala habeeyo waxbarashadaas la bedbedeli karo. Si aanay dadka doonaya inay sii wataan waxbarashada luqadda iswidhishka ee ah ee loo qaato luqad labaad ahaan, kuna jira waxbarashada aasaasiga ah ee dadka waaweyn ugu baahan inay dalbadaan gunnada waxbarasho, inta ay ku dhex jiraan heerka waxbarasho ee aasaasiga ah ee af iswidhishka, waxaanu soo jeedinaynaa in waxbarashada afka iswidhishka ee luqadda labaad, labada sannadood ee ugu horeeya in aanay noqon mid lagu qaatan karo gunnada waxbarasho. Waxaanu ku talinaynaa soo jeedintan iyo wax ka bedellada kale ee la xiriirra, aanay wax saamayn masuuliyadda kharashka ee u dhexeysa qaranka iyo daegmooyinka. Waxaa muhiim ah in xadiddaada wakhtiga, lagu sameeyo daba gal natiijooyinka ka soo ifbaxa, oo si qoto dheer looga baaraandego. Waxaa si gaar ah muhiimad u leh in lala socdo saameynta ay ku yeelanayso xadiddaada wakhtigu dadka, sababbo dhinaca fahamada awgeed dhibaatooyin ka haystaan, ama heerkooda waxbarasho uu aad u hooseeyo, amaba ah dad aan waxna qorin, waxna akhriyin. Saameynta xadiddaadda wakhtigu ay ku yeelanayso isdhexgalka iyo sinaanta dhinacooda iyana waa in lala socdaa. Ugu dambeys waa in xitaa saamaynta dhinca dhaqaalaha iyo saameynta kale ee ay ku leedahay qaranka, degmada iyo qofka shaqsiga ahba waa in lala socdaa. บทสรุป(Thailändska) หนังสือคําสั่งในการตรวจสอบได้แนบมากับบทสรุปฉบับนี้และมีที่เว็บไซต์1ด้วย ข้อเสนอของการตรวจสอบนี้มีวัตถุประสงค์คือ เพื่อเพิ่มประสิทธิภาพของการศึกษาเพื่อที่จะสร้างคุณสมบัติที่เป็นประโยชน์ขั้นพืนฐ านสําหรับคนต่างด้าวในการเข้าเป็นส่วนหนึ่งของสังคมและสามารถเข้าสู่ในตลาดแร งงานได้เร็วขึ้น จากการตรวจสอบมีข้อสรุปว่าให้มีการกําหนดเวลาเรียนคือ คนต่างด้าวที่ย้ายมาใหม่จะต้องเริ่มเรียนsfi โดยไม่เกินหนึ่งปีหลังจากวันแรกที่มีการลงทะเบียนใน สํามะโนประชากร ซึ่งในกฏข้อเดียวกันนี้จะมระยะเวลาในการเรียนรวมทั้งหมดไม่เกินสองปี ากนโยบายด้านแรงงานจะต้องเป็นไปอย่างสะดวกราบรื่น สําหรับบุคคลที่ไม หนังสือและบุคคลที่มีความรู้พี้นฐานนอยจะตองมการอบรมวิชาชีรู้ พสําหรับผู้ว่างงานแบบพิเศษ การบังคับใช้แผนการเรียนเป็นรายบุคคลสําหรับการเรียนภาษาสวีเดนสําหรับคน ต่างด้าวจะเริ่มตั้งแต่วันที่1 มิถุนายนพ.ศ.2555 เป็นต้นไป และจากการตรวจสอบนี้มีข้อเสนอแนะให้Skolverket มีหน้าที่ในการให้คําปรึกษาโดยทั่วไปสําหรับวิธีที่จะนําแผนงานต่างๆมาใช้เป็นเครื่อ งมือในการสอนเป็นรายบุคคลมากชึ้น นอกจากนี้ยังเป็นเรื่องสําคัญสําหรับครูที่จะติดตามความคืบหน้าของการเรียนเพื่อให้ นักเรียนทุกคนสามารถประสบผลด้านการเรียนที่ดีที่สุดเทาทเป็นไปได้โดยจะต้องมีก รถทําให้มีการเข้าถึงการศึกษาได้มากขึ้นและทั้งในด้านเวลาและช่องทางซึ่งเป็นการเ พิ่มโอกาสในการศึกษาเช่น ผู้ที่ลาหยุดเพื่อเลี้ยงดูบุตรหรือผู้ที่ทํางานก็สามารถเรียนได้ ทั้งนี้ยังเป็นโอกาสที่จะแยกความแตกต่างระหว่างการสอนเป็นกลุ่มในทางที่ดีขึ้นโดย การทํางานร่วมกันระหว่างเขตเทศบาล จากการตรวจสอบมีข้อเสนอให้แต่งตั้งคณะตัวแทนเพื่อพัฒนาการเรียนการสอนที่ยืด หยุ่นดังกล่าว จากการตรวจสอบนี้มีข้อเสนอว่าผู้เรียนภาษาสวีเดนเป็นภาษาที่สองในระดับขั้น พื้นฐานจะไม่มีสิทธ์ในการยื่นขอเงินช่วยเหลือเพ่อการศึกษาขณะที่เรยนอยู่ในช วงสอ งปีแรกเพื่อไมให้ผู้ที่เรยนตอภาษาสวีเดนเป็นภาษาที่สองซึ่งอยู่ในระบบการศึกษาผู้ใ หญ่ขั้นพืนฐานยื่นขอเงินช่วยเหลือเพ ่อการศึกษา ซึ่งข้อเสนอนี้ประเมินว่าการเปลี่ยนแปลงของข้อเสนอต่างๆไม่มีผลกระทบต่อการรับ ผิดชอบเรื่องคาใช้จ่ายหว่างรัฐบาลและเทศบาลสิ่งที่สําคัญคือ การตรวจสอบการกําหนดเวลาเรียนเพื่อที่จะศึกษาถึงผลลัพท์ต่างๆเพิ่มเติ่งมได้และส ที่สําคัญเป็นพิเศษคือ การตรวจสอบผลกระทบของการกําหนดเวลาเรียนต่อบุคคลที่มีปัญหาด้านการเรียน รู้ที่เกิดจากสาเหตุต่างๆหรือมีพื้นฐานความรู้น้อยหรือเป็นบุคคลไม่รู้หนังสือ ผลกระทบของการกําหนดเวลาเรียนควรที่จะตรวจสอบตามหลักการบูรณการด้วยคว ามเสมอภาคและทัศนะคติที่เปดกว้าง ในท้ายที่สุดแล้วยังจะต้องมีการตรวจสอบผลกระทบด้านเศรษฐกิจและผลกระทบด้า นอื่นๆที่มีต่อทั้งประเทศเทศบาลและปัจเจกบุคคลด้วย lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 22 kap. 16 och 17 §§ samt 28 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 22 kap. 14 a §, av följande lydelse. En person har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare under sammanlagt högst . Utbildningen får påbörjas senast från den dag då personen första gången folkbokfördes i en kommun. Rätten att delta i utbildningen upphör helt efter den dag då personen första gången folkbokfördes i en kommun. Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen. Huvudmannen ska dock besluta att utbildningen på kursen ska upphöra när eleven deltagit i utbildningen under sammanlagt dag eleven första gången folkbok- fördes i en kommun. Huvudmannen får dock besluta Huvudmannen får även besluta att utbildningen på kursen ska att utbildningen på kursen ska upphöra, om eleven saknar för- upphöra, om eleven saknar för- utsättningar att tillgodogöra sig utsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör utbildningen eller annars inte gör Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i 5 kap. 17–20 §§. Den för vilken utbildningen har upphört enligt 16 § andra stycket eller som frivilligt avbrutit utbildningen ska på nytt beredas sådan utbildning om det finns särskilda skäl för det. Den för vilken utbildningen har upphört enligt 16 § andra eller tredje stycket får på nytt beredas sådan utbildning om det finns särskilda skäl för det. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket, 11 kap. 29 § andra stycket eller 19 kap. 19 § andra stycket, 7.behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 8 § andra stycket, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 15 §, 10. upphörande av utbild- 10. upphörande av utbild- ningen för en elev i ningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbild- andra stycket, i särskild utbild- ning för vuxna enligt 21 kap. 9 § ning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11. att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För en person som första gången folkbokförts i en kommun före men inte tidigare deltagit i svenskundervisning för invandrare upphör rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare . Om personen före har deltagit i svenskundervisning för invandrare upphör rätten att delta iutbildning i svenska för invandrare . 1Om uppdraget och arbetet med uppdraget har vi i varit medvetna om språkets betydelse för invandrares etablering och integration. Även om undervisningen varit utformad på olika sätt över åren har det ända funnits möjligheter till avgiftsfri undervisning i svenska språket. Ambitionerna att ge dem som invandrat stöd för sin etablering och integration har alltså länge varit höga. Erfarenheterna och kunskaperna under dessa år har emellertid visat att det inte alltid är så lätt att nå uppsatta mål. Trots höga ambitioner och många satsningar över åren på att utforma en utbildning som leder till att vuxna invandrare snabbt får en grund i svenska språket har resultatet inte blivit tillräckligt bra. har det kommit en lång rad rapporter som har visat på brister och problem. De flesta av dessa brister och problem har varit kända . Om de förslag vi lägger i denna utredning förverkligas, och om de bedömningar vi gör tas på allvar, kan en del av de höga ambitioner som finns för invandrares integration, infrias. Våra förslag och bedömningar visar att det handlar om en hel del mer än att sätta gränser för tiden för utbildningen. Det handlar också om förbättringar av utbildningen som ger möjligheter till snabb och flexibel inlärning. Enligt direktiven till utredningen om tidsbegränsning i svenskundervisning för invandrare (dir. 2009:09)1 ska utredningen undersöka hur fler nyanlända invandrare ska kunna lära sig svenska snabbare 1 Direktiv, bilaga 1. Om uppdraget och arbetet med uppdraget genom att reglerna ändras för det är möjligt att delta i svenskundervisning för invandrare (sfi). De förslag som tas fram ska syfta till att effektivisera utbildningen och skapa bättre förutsättningar för invandrare att kunna etablera sig snabbare på arbetsmarknaden och integrera sig i samhället. Uppdraget syftar alltså inte till att utreda om utan hur en tidsbegränsning ska utformas. I uppdraget ingår att föreslå hur en tidsbegränsning av sfi ska utformas samt se närmare på konsekvenserna av en tidsbegränsning. Utredningen ska även bedöma hur en tidsbegränsning av sfi kan påverka utbildningens genomförande och om undantag behöver göras för personer med funktionsnedsättning och för personer med läs- och skrivsvårigheter. Vidare ingår i uppdraget att se hur en tidsbegränsning kan påverka kursplanen i ämnet svenska som andraspråk inom grundläggande vuxenutbildning (komvux) samt vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). I uppdraget ingår också att se vilka de ekonomiska konsekvenserna av en tidsbegränsning blir för stat respektive kommun. Sfi är en utbildning som är tänkt att stödja och underlätta invandrares integration i och förhindra utdragna etableringsperioder som riskerar att leda till långvarigt utanförskap. Därför är det, enligt direktiven, viktigt att tydliggöra utbildningens roll som en tidsbegränsad integrationspolitisk insats med sikte på att förbättra individens möjligheter att snabbare kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. En snabbare etablering är alltså ett övergripande syfte med uppdraget. Trots flera reformer över åren har genomströmningen i utbildningen och de studerandes resultat inte blivit bättre. Flera exempel ges på detta i direktiven. Den bild av situationen som tecknas där har stöd av kunskaper och erfarenheter som funnits och som visar att sfi inte fungerar som man skulle önska. Det tar helt enkelt att skaffa sig grundläggande kunskaper i det svenska språket. 1.2Hur vi arbetat med uppdraget Arbetet med utredningen påbörjades . Efter en tids arbete stod det klart för oss att ett förslag till tidsbegränsning inte kunde läggas utan att vi fick mer tid att närmare studera såväl konsekvenserna av en tidsbegränsning som vad som behövs för att Om uppdraget och arbetet med uppdraget en tidsbegränsning ska fungera på ett så bra sätt som möjligt. Detta ledde till att vi fick förlängd tid för arbetet med tre månader.2 En tid som vi har använt för att närmare analysera vad som behövs och vad som måste beaktas vid en tidsbegränsning. Mycket snart kunde vi konstatera att de rapporter och utvärderingar som gjorts inte var ett tillräckligt underlag för att utforma ett förslag till hur sfi skulle kunna tidsbegränsas. Befintlig dokumentation i form av utredningar, utvärderingar, forskning m.m., behövde kompletteras med kunskaper av annat slag. Kunskaper som måste inhämtas med hjälp av bland annat enkäter, statistik och studiebesök. gjorde vi därför ett 15-tal studiebesök i olika delar av landet. Ett viktigt syfte med studiebesöken var att få träffa både sfi-lärare och kursdeltagare och att få lära oss mer om själva undervisningssituationen. Eftersom en tidsbegränsning måste utformas så att den passar olika typer av kommuner, när det gäller det geografiska läget, befolkningssammansättningen, arbetsmarknadssituationen m.m., påverkade det vårt val av kommuner. Flera av de kommuner vi besökte hade bjudit in kollegor från andra kommuner i regionen till mötet med oss, vilket gav oss en ännu bredare bild av hur det ser ut i olika delar av landet. På så sätt har vi sammantaget kunnat föra en dialog med ett stort antal kommuner. Studiebesöken har gett oss ett brett spektrum av erfarenheter. Intrycken har också förstärkts av att vi fått tillfälle att träffa många olika kategorier av personer under våra besök. Förutom sfi-lärare och studerande har vi träffat rektorer, studievägledare, utbildningsanordnare, arbetsförmedlare, flyktingsamordnare, socialsekreterare och många andra. Inte minst intressant har det varit att vi fått ta del av de studerandes synpunkter och erfarenheter. Det har gett oss insikter om att man inte på något enkelt sätt kan beskriva vad en person kan och vill uppnå med sina studier. Det är nödvändigt att föra en dialog som ger en bild av varje enskild persons behov och drivkrafter. Att en person är analfabet eller har en mycket kort utbildning behöver t.ex. inte betyda att personen inte har intresse för utbildning eller saknar höga ambitioner att nå långt med sina studier. För att vidga våra vyer och ta del av andra länders erfarenheter och kunskaper när det gäller invandrares språkinlärning har vi också gjort studiebesök i och . Med hjälp av de 2 Tilläggsdirektiv, bilaga 2. Om uppdraget och arbetet med uppdraget svenska ambassaderna i EU-länderna har vi även genom en enkät skaffat oss kunskaper om hur motsvarigheten till sfi ser ut i andra europeiska länder. Vi har också skickat en enkät med frågor om tidsbegränsning till länsstyrelserna samt fått hjälp av Kommuner och Landsting med en enkät till kommunerna om studieavbrott. Utöver detta har vi haft kontakter och möten med flera myndigheter och organisationer: , Skolinspektionen, Arbetsförmedlingen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten m.fl. Vi har även haft ett möte med SIOS som är ett samarbetsorgan för etniska organisationer i . Kontakterna med har varit av flera slag. Bland annat har vi varit i kontakt med om det uppdrag som verket fått av regeringen att göra en översyn av kursplanerna för grundläggande vuxenutbildning och grundläggande vuxenutbildning för utvecklingsstörda. I detta uppdrag ska bland annat utreda möjligheten att använda verksamhetspoäng som mått på studieomfattning inom sfi. I det arbetet har i uppdrag att samråda med vår utredning. Fyra experter och fyra sakkunniga har ingått i utredningen. Vi har haft sex möten med dessa experter och sakkunniga. Förutom att bidra med sina kunskaper på våra möten, har de på olika sätt bidragit med synpunkter och förslag under hela arbetsprocessen. Vi har också utsett en referensgrupp med representanter för privata och offentliga organisationer. I denna referensgrupp har förutom ett urval av de kommuner vi gjort studiebesök i bland annat ingått företrädare för , , , , , , , och Handisam. Vi har träffat referensgruppen två gånger och inhämtat deras kunskaper och synpunkter. beslutade om den nya skollagen (2010:800) Denna lag trädde i kraft men ska tillämpas på vuxenutbildningen . I denna lag byter skolformen sfi namn till utbildning i svenska för invandare och den nuvarande förkortningen, sfi, har inte först in i den nya lagen. Även förkortningarna särvux och komvux tas bort. I våra förslag utgår vi därför från begreppet utbildning i svenska för invandare. Om uppdraget och arbetet med uppdraget text har vi dock tagit oss friheten att även fortsättningsvis använda oss av vedertagna förkortningar som t.ex. sfi, komvux och särvux. I lagtexter talar man om elever, även om det handlar om vuxna personer. Vi har valt att kalla personer som deltar i utbildning i svenska för invandrare för deltagare eller studerande. 1.3Hur vi lagt upp betänkandet Efter detta inledande kapitel börjar vi med att i kapitel 2 presentera vårt förslag till hur utbildningen i svenska för invandrare ska tidsbegränsas och vilka våra utgångspunkter till detta förslag är. I kapitel 3 tar vi upp ett antal olika faktorer som måste beaktas och åtgärdas för att en tidsbegränsning ska fungera både en person deltar i utbildningen och efter utbildningen. Tidsbegränsningens ekonomiska förutsättningar och vilka de ekonomiska konsekvenserna blir för stat, kommun och individ tas upp i kapitel 4. En del av det bakgrundmaterial och underlag som varit av betydelse för utredningsarbetet och våra förslag och bedömningar redovisas i kapitel 5. Här finns bland annat en summering av våra studiebesök samt de enkäter vi skickat ut. I betänkandet finns också förslag till författningsändringar. Författningsförslagen är inte kommenterade i ett särskilt avsnitt. De kommenteras i stället i direkt anslutning till att vi presenterar våra förslag. 2Förslag till tidsbegränsning – utgångspunkter och utformning För alla nyanlända invandrare är språket av avgörande betydelse för möjligheterna att kunna få arbete och bli delaktig i det svenska samhället. Detta är något som har avspeglats i den svenska integrationspolitiken . Den första undervisningen i svenska för invandrare startade i form av en försöksverksamhet . Även om många förändringar av undervisningen har skett så har den grundläggande undervisningen i svenska för invandrare, det som har kallats sfi, varit en central del av integrationspolitiken.