sou · GYB3106d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Tabell 6.3 Några exempel på antalet djur och spermadoser som kanaliserats via SDS21 SDS har gjort det möjligt för djurtransporter att vid införsel av djur tvätta fordon på tvättplatser i anslutning till och till färjan –. SDS står för kostnaderna för denna tjänst22. har liksom , och särskilda regler för införsel av hund och katt avseende rabies. har därutöver liksom , , och särskilda regler för införsel av sällskapsdjur avseende bandmask (eckinokockos). Undantagen gäller till och med . I konsekvensanalysen till förslaget om förlängning anges att förlängningen är en anpassning till sluttid för de program för bekämp- ning av rabies som pågår i andra medlemsländer, främst de baltiska staterna. 6.6Åtagande för staten rörande avel har meddelat föreskrifter om avel med nötkreatur, svin, får och getter samt hästdjur24. Dessa föreskrifter genomför EU-direktiv rörande avelsfrågor. I föreskrifterna regleras bl.a. vad 21Data från Svenska Djurbönders Smittskyddskontroll verksamhetsberättelse 2008. 22Hur mycket får PRRS-bekämpningen kosta? Rapport 2009:4, s. 7, . 23Jfr art. 6 och 16 rådets förordning (EG) nr 998/2003. 24Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 1994:83) om nötkreatur som används till avel; Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:79) om svin som används i avel; Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:87) om får och getter som används till avel; Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2009:26) om hästdjur som används till avel och om identifiering av hästdjur. Hantering av djursmittor i som gäller för att en organisation eller sammanslutning ska godkän- nas som avelsorganisation respektive stamboks- eller registerförande förening. har vidare meddelat föreskrifter om seminverk- samhet med nötkreatur, svin, får och getter, hästdjur samt med hund och katt25. Verket har också meddelat föreskrifter (SJVFS 2002:66) om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och getter. Även dessa föreskrifter avser att genomföra EU-direktiv rörande dessa frågor. I föreskrifterna regleras bl.a. vad som gäller för att någon ska få tillstånd av att an- ordna seminverksamhet eller verksamhet med ägg och embryon. Föreskrifterna reglerar också vilka sjukdomar eller smittämnen som ett djur ska vara fritt från för att få användas i seminverksamhet. Antalet organisationer eller sammanslutningar har godkänts för avels- eller seminverksamhet samt verksamhet med ägg och embryon varierar beroende på djurslag och om verksamheten bara avser . information om företag godkända för handel inom EU och EFTA är att ett företag är godkänt för insamling av nötkreaturssperma i och sex företag för lagring av nötkrea- turssperma. För insamling av svinsperma är två företag plus SLU godkända. Flest godkända företag för handel inom EU och EFTA finns beträffande häst, där 31 företag är godkända för insamling av sperma från häst. Inget företag i är godkänt för insamling av sperma från får och getter. Tillstånd till seminverksamhet på nationell nivå är i princip upp- delade i två grupper. Den ena – och största gruppen – är tillstånden till husdjursföreningarna att utöva seminverksamhet där husdjurs- föreningarna har möjlighet att delegera seminverksamt. Den andra gruppen består av personer och företag som har egna tillstånd till seminering. Ett större antal sjukdomar och smittor får enligt inte förekomma i avel. Detta kan illustreras av rådets direktiv /407/EEG om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av nötkreatur. Därav framgår att tjurar vid en godkänd tjurstation inte får vara bärare av tuberkulos, brucellos, leukos, IBR/IPV, BVD/MD, Campylobakter 25 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:41) om seminverksamhet med nötkreatur; Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:112) om seminverksamhet med svin; Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:114) om seminverksamhet med får och getter; Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:113) om seminverksamhet med hästdjur; Statens jord- bruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:26) om seminverksamhet med hund och katt. Hantering av djursmittor i foetus eller Trichomonas foetus samt inte ha mul- och klövsjuka, rabies, elakartad lungsjuka hos nötkreatur eller mjältbrand. Rutinkontroller görs också en gång för dessa smittor. De nötkreatur som tas emot vid en tjurstation ska hållas i karantän innan det får tas in vid en godkänd tjurstation. Undantag gäller dock att tjurar vid en godkänd tjurstation får flyttas till en annan godkänd tjurstation utan karantän. Det görs också kontroller av den sperma som levereras från tjurstationerna för dessa smittor. 6.6.1Kommentarer kring statens ansvar rörande avel Verksamheter kring avel har varit föremål för statliga ingripande. ifrågasattes om verk- samheter kring avel var en direkt statlig angelägenhet, även om det påtalades att åtgärder på området i och för sig var angelägna. Den del av avel som syftar till att få fram bättre djur har staten alltmer dragit sig från även om det kvarstår delar med godkännanden kring avelsorganisationer. Staten kan dock inte helt lämna avelsfrågorna till näringen eftersom gällande EU-regler ställer krav på statliga åtgärder. I drivs åtgärder mot paratuberkulos i aveln. Svenska Djur- hälsovården har uppgett att målsättningen är att handel med köttras- djur ska ske med kontrollerade djur och att skapa ett underlag för att kunna friförklara från paratuberkulos. Paratuberkulos- kontrollen omfattar alla ledande avelsbesättningar inom köttdjurs- uppfödningen och 513 av 584 anslutna besättningar har uppnått högsta status inom programmet sedan starten. Branschen kräver högsta hälsostatus för tillstånd till avelsprövning och deltagande i utställningsverksamhet. Det bör här erinras om att paratuberkulos inte är med bland de sjukdomar som direkt är reglerad vid avel inom EU. Utredningen bedömer att arbetet med att få avelsbesättningar med nötkreatur fria från paratuberkulos är ett mervärde för delar av djur- hållningen av nötkreatur. är en verksamhet som kan omsätta stora belopp. Avelsdjuret i sig har betydande värde och på försäk- ringsmarknaden finns försäkringar för särskilt värdefulla djur. Hållandet av och användning av djur för avel har också en djur- skyddsaspekt. Hantering av djursmittor i Verksamheter som har till syfte att ta reda på om en sjukdom eller smitta förekommer inom ett visst område, i produkter, i en avgrän- sad grupp med djur, vilda eller domesticerade samt i verksamheter som har till syfte att ta reda på om en möjlig smittspridande insekt förekommer inom ett område ges olika begrepp. I används ibland begreppet övervakning, ibland monitoring eller screening. Det förekommer också att verksamheten benämns riktad övervakning eller kartläggning. Verksamheter med de ovannämnda syftena före- kommer också kopplat till smittbekämpning och kan vara en del i ett kontrollprogram eller ingå i verksamhet som bedrivs av djurhälso- organisationerna. En definition på övervakning finns i förordningen (2005:422) om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen hos djur och i livsmedel. Övervakning: system för insamling, analys och spridning av data om förekomsten av zoonoser, zoonotiska smittämnen och därtill kopplad antimikrobiell resistens. Den engelska lydelsen av samma definition i det direktiv som den svenska förordningen bygger på lyder: monitoring means a system of collecting, analysing and disseminating data on the occurrence of zoonoses, zoonotic agents and antimicrobial resistance related thereto. OIE definierar begreppet monitoring på följande sätt: monitoring means the intermittent performance and analysis of routine measurements and observations, aimed at detecting changes in the en- vironment or health status of a population. OIE definierar också några andra begrepp av intresse. Surveillance means the systematic ongoing collection, collation, and analysis of information related to animal health and the timely dissemi- nation of information to those who need to know so that action can be taken. Specific surveillance means the surveillance targeted to a specific disease or infection. Hantering av djursmittor i Med beaktande av OIE:s terminologi så har begreppet monitoring där en annan betydelse än i den ovan nämnda förordningen. I för- ordningen åsyftas ett system medan OIE syftar på tillfälliga eller icke stadigvarande (intermitenta) åtgärder. Inom humanmedicin förekommer också dessa begrepp. Världs- hälsoorganisationen (WHO) definierar begreppet surveillance i Inter- national Health regulations på följande sätt: surveillance means the systematic ongoing collection, collation and analy- sis of data for public health purposes and the timely dissemination of public health information for assessment and public health response as necessary. Begreppet screening används i olika sammanhang och inom human- medicin avses med Screening, medicinska undersökningar av individer i en population för att diagnostisera en sjukdom, utan att individerna i populationen uppvisar några symptom på sjukdomen. I det följande redovisas att det som benämns övervakning kan ske på olika sätt, av olika aktörer och med olika finansiering. Den kan vara strukturerad och återkommande eller ske löpande. Övervakningen kan också vara händelsestyrd i den meningen att förekomst av en sjukdom ska rapporteras. Vad som avses med begrep- pet övervakning är som nämnts bara definierat i vissa sammanhang. Utredningens bedömning är att det finns behov av att kunna sär- skilja olika former för undersökning av förekomst av sjukdomar, smittor eller smittspridare. Inte minst för att ansvaret för olika sådana åtgärder ska kunna fördelas på myndigheter och organisationer. 6.7.1Övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen När det gäller zoonoser är det enligt förordningen (2005:422) om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen Jordbruks- verket, och () som är behöriga myndigheter. , Livsmedels- verket och SVA ansvarar för övervakning av de zoonoser och zoonotiska smittämnen som anges i zoonosdirektivet. Jordbruks- verket har ett övergripande ansvar för utredning samt för före- byggande kontroll och bekämpning av zoonoser på levande djur enligt epizooti- och zoonoslagstiftningen. har ett övergripande ansvar för utredning av livsmedelsburna utbrott. Jord- bruksverket ansvarar för den utredning som sker i primärproduktio- Hantering av djursmittor i SVA utför diagnostiska undersökningar och ansvarar för sam- manställningen av den årliga zoonosrapporten. Förordningen bygger på två rättsakter, zoonosdirektivet26 och zoonosförordningen27. , och har enligt förord- ningen ansvar för övervakning av: Brucellos och dess smittämnen Campylobacterios och dess smittämnen Echkinokockos och dess smittämnen Listerios och dess smittämnen Salmonellos och dess smittämnen Trikinos och dess smittämnen Tuberkulos orsakad av Mycobacterium bovis, och Verotoxinproducerande Escherichia coli (VTEC). I förordningen anges att övervakningen ska ske i det eller de led i livsmedelskedjan som är lämpligast i fråga om den aktuella zoonosen eller det zoonotiska smittämnet28. Enligt förordningen (med hänvisning till zoonosdirektivet) kan övervakning ske också av andra zoonotiska smittämnen men detta ska endast ske om det är motiverat av det epidemiologiska läget29. årliga rapportering sker i zoonosrapporten. rap- porterades om salmonella, campylobakter, VTEC/EHEC, Brucellos, Ekinokocker, listeria, rabies, trikiner, tuberkulos och yersinia. I rap- porten påpekas att campylobakter och yersinia inte är anmälnings- pliktiga hos djur. Det anges vidare att det inte finns officiella pro- gram för övervakning i livsmedel av campylobakter, VTEC, listeria och yersinia utan provtagning sker på initiativ av kommunerna och . Det anges också att det inte sker någon aktiv övervakning av listeria, rabies och yersinia hos djur. Övervakning ska ske i det led i livsmedelskedjan som är lämpligast med hänsyn 26Europaparlamentets och rådets direktiv /99/EG om övervakning av zoonoser och zoo- notiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG i dess vid varje tid gällande lydelse. 27Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen. 284 § förordningen (2005:422) om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen hos djur och i livsmedel. 29Calicivirus, Hepatit A, Influensavirus, rabies, Virus som överförs av artopoder, Borrelios, botulism, leptospiros, papegojsjuka, andra former av tuberkulos än myc.bovis, vibrios, yerinios, anisakiasis, kryptosporidios, cystercikos, toxoplasmos. Hantering av djursmittor i Det är t.ex. inte meningsfullt att söka efter rabies i livsmedel eftersom smittan inte är livsmedelsburen. Tabell 6.4 Översiktligt om övervakning av några smittämnen Krav på avmaskning vid införsel av hund o katt till ansvarar också för övervakning av andra smitt- ämnen i livsmedel och i livsmedelsproduktionen. Livsmedelskon- trollerna beskrivs närmare del B, kapitel 12. Antibiotika är ett av de viktigaste läkemedel inom både human- och veterinärmedicin. Bakterier som är resistenta mot antibiotika är där- för ett av de stora hoten mot folk- och djurhälsa. Bakterien kan över- föras mellan djur och människor. Inom finns en samsyn att den ökning som förekommer av antibiotikaresistenta bakterier på alla sätt måste motverkas. Resistensutvecklingen går att mot- verka genom ansvarsfull användning av antibiotika, god hygien och ett bra smittskyddsarbete. Inom SMI hanterades frågor som rör anti- biotikaresistens inom samverkansorganet, Strama – se del B, av- snitt 5.6, fram till ändringen av SMI:s inriktning . Hantering av djursmittor i heten i Strama har numera integrerats i SMI:s ordinarie verksamhet och SMI har till uppgift att arbeta för att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Strama är nu ett rådgivande organ till SMI. Övervakningen av antibiotikaresistensläget hos bakterier från djur sker inom SVA:s program Svensk Veterinär (SVARM). Resultaten från övervakningen och statistik över förbrukningen av antibiotika till djur presenteras i en årlig rapport som utgör ett underlag för rekommendationer om lämpliga antibiotika att använda vid behandling av djur i Sverige30. SVARM 2009 visar att läget avseende antibiotikaresistens hos bakterier från djur är fortsatt gynnsamt ur ett internationellt perspektiv. Försäljningen av antibiotika till djur låg på den lägsta nivån . , och ansvarar enligt för- ordningen för att det samlas in jämförbara data om förekomsten av antimikrobiell resistens hos zoonotiska smittämnen. Förordningen anger att detta ska gälla ett representativt antal isolat av Salmonella spp. Campylobacter jejuni och Campylobacter coli från nötkreatur, svin och fjäderfä samt livsmedel av animaliskt ursprung från dessa arter. Inom ramen för övervakningen av antibiotikaresistens i konstaterades en form av antibiotikaresistens, MRSA, hos ett livsmedelsproducerande djur. 6.7.3Övervakning av djursjukdomar m.m. Som har redovisats kan en medlemsstat under vissa förutsättningar, av kommissionen, beviljas status som sjukdomsfri eller få tilläggs- garantier. För att fortlöpande kunna visa att medlemslandet är fritt från viss sjukdom krävs att medlemslandet har ett tillfredsställande sätt för övervakning av sjukdomen i fråga. Övervakning sker bl.a. i slakten där det kontrolleras om det finns tecken på brucellos, tuberkulos, salmonella eller leukos. Kontroller- na skiljer sig lite mellan olika djurslag och olika smittor. Brucellos, leukos och IBR övervakas också genom provtagning i mjölk. Det är också obligatorisk anmälan av samtliga misstänkta fall av kastning 30 , Antibiotikaresistens, Övervakning. Hantering av djursmittor i hos nötkreatur som skulle kunna bero på brucellos. Dessa fall ska undersökas av den behöriga myndigheten31. Övervakning kan också göras i anläggningen detta sker beträf- fande fjäderfä där miljöprover, s.k. sockprover, tas för salmonella i anläggningen inför slakt. har genom föreskrift (SJVFS 1994:45) om obligatorisk hälsoövervakning av fjäderfä ålagt den som ansvarar för en verksamhet vid en anläggning med avels- fjäderfä eller kläckeri att se till att det hos värphöns och slaktkyck- lingar tas prov i flockar av föräldradjur, elit, far- och morföräldra- djur för EDS-76. Vid en sådan anläggning ska det också föras en journal över verksamheten. Dessutom ska varje sådan anläggning ha en officiell veterinär som, beroende på verksamhetens inriktning, med vissa intervall ska besöka anläggningen. Vid dessa besök ska den officielle veterinären kontrollera att erforderlig provtagning har ägt rum. En likartad provtagning sker för TRT. Denna provtagning ingår i det som omnämns hönshälsoprogrammet. 31 Enligt sker numera sker provtagning av vid obduktion. SOU 2010:106 Hantering av djursmittor i Översiktligt om övervakning av några djursjukdomar samordnar detta med BVD AB som samordnar detta Leukos (EBL) Svensk Mjölk Ek.för. Egg drop syndrome 76 Nötkreatur, svin och fjäderfä samt kött och ägg Fisk38 av vissa mottagliga septikemi (VHS) Infektiös laxanemi () SVA, och övervakar även sjuk- domsläget hos de vilda djuren. Till övervakningen räknas också den information som kom- mer genom anmälning av misstänkta smittor. I anges 156 an- mälningspliktiga sjukdomar i bilagan till föreskrifter om anmälningsplikt.39 Flertalet av de listade sjukdomarna, cirka 32Kommissionens beslut /467/EG (tidigare beslut om sjukdomsfrihet för finns i Kommissionens beslut 95/74/EG). 33Kommissionens beslut 93/52/EEG avseende (B. melitensis) hos får och getter. 34Kommissionens beslut /467/EG. 35Kommissionens beslut /467/EG. 36ESA:s beslut (195/94/). 37ESA:s beslut (196/94/). 38kommissionens beslut /975/EU. 39Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:16) om anmälningspliktiga djursjukdomar. Hantering av djursmittor i 120 sjukdomar, är sådana som finns uppräknade i OIE:s lista över anmälningspliktiga sjukdomar. Omkring 20 av OIE:s sjukdomar nämns inte i bilagan till föreskrifter. Det rör sig, med något undantag, om sjukdomar som inte förekommer i och som därmed omfattas av skyldigheten att anmäla smittsamma eller misstänkt smittsamma djursjukdomar som normalt inte förekommer i landet. Det kan dock konstateras att kräftpest (Crayfish plague) är anmälningspliktig enligt OIE men inte i . Övriga sjukdomarna har olika karaktär. Många av dem är dock zoonoser eller potentiella zoonoser. publicerar på sin webbplats uppgifter om vilka och hur många fall av djursjukdomar som rapporterades . Av de samlade uppgifter för åren 2001–2008 om drygt 5 000 anmälningar framgår att den utan jämförelse mest anmälda djursjukdomen är lym- fom hos olika djurslag som avser av tillgängliga uppgifter om anmälningar. Den näst vanligaste anmälda djursjuk- domen är kvarka hos häst. Det är mer än dubbelt så många anmälda fall av lymfom som kvarka. Därutöver är det nio djursjukdomar som har anmälts mer än 100 gånger. De iakttagelser som en veterinär gör eller kan göra i fält hos en kund kallas ibland, klinisk övervakning. Det sättet att få kunskap om smittor lyfts t.ex. fram i utredningen fältverksamhet i nya former SOU 2007:24 s. 172 ff. Där betonas behovet av god kli- nisk övervakning. 6.7.4Bidrag till utveckling och genomförande av övervakning EU ställer krav på övervakning för de sjukdomar som har tilläggsgarantier för. SVA ansöker om medel för att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget för de sjukdomar som be- viljats tilläggsgarantier för men också för de sjukdomar som ansökan om tilläggsgarantier inte har beviljats. SVA ansöker också om medel för att utföra de sjukdomskontroller som EU i övrigt ställer krav på. SVA lämnar in ansökningar med kostnadsberäkningar för kontrollerna till och redovisar användningen av medlen till verket. SVA genomför även årliga sjukdomskontroller på uppdrag av . Djurhälsoorganisationerna har också i uppdrag att genomföra sjukdomskontroller av vissa sjukdomar och utför dessa på uppdrag av . Hantering av djursmittor i finansierar genomförandet av sjukdomskontroller främst genom, Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdoms- kontroller, den fjärde posten i Anslaget 1.7. Det sammanlagda beloppet uppgick till . Summan fördelas så att gick till SVA, till Svenska Djurhälsovården respektive Svensk Mjölk samt till Fiskhälsan. Resterande belopp används av för undersökningar. Mottagarna av bidragen till övervakning och sjukdomskontroller redovisas i Tabell 6.6. Tabell 6.6 Anslagspost 4 Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller 2008, tkr engelsk sjukdomsrapportering inkl. tryckkostnad Inkl. renibakterios och VHS-V Scrapie, får och get Hantering av djursmittor i Utöver undersökningarna ovan tillkommer årliga undersökningar av olika slag som SVA genomför. Kostnaden för dessa är cirka 2–3 mil- joner kronor . Obduktioner är en del i sjukdomsövervakningen för att diagnosticera nya smittor och få en bild över sjukdomsläget. Obduktioner och vävnadsanalys kan göras när det är oklart vad som har orsakat sjuk- dom eller dödsfall i en besättning. Obduktioner gör det möjligt att upptäcka nya sjukdomar och smittämnen. Svenska Djurhälsovården har uppdrag att leda och samordna obduktionsverksamheten. Målet för obduktionsverk- samheten är att minst 4 000 djur från lantbruket ska obduceras årli- gen. Antalet djur som obduceras vid de fem obduktionsinrättning- arna minskar dock. genomfördes 2 930 obduktioner fördelat på 639 nöt- kreatur, 1 163 svin, 601 får, 454 fjäderfä och 73 på övriga djurslag enligt uppgift i redovisning av uppdrag om veterinär obduktionsverksamhet40. Rapporten anger också att det året genom- förde SVA drygt 800 obduktioner som finansierades via obduktions- verksamheten. Vid obduktion diagnostiserades 83 primärfall av anmäl- ningspliktiga djursjukdomar enligt följande redovisning i rapporten. 40 S. 2 Redovisning av uppdrag om veterinär obduktionsverksamhet (dnr 33-9465/09). SOU 2010:106 Hantering av djursmittor i Antal primärfall av anmälningspliktig sjukdom diagnostiserad inom ramen för obduktionsanslaget 2007 och 2008 * Omfattas av epizootilagstiftningen. Obduktioner kan ingå som en del i ett hälsokontrollprogram, t.ex. slaktkyckling och nötkreatur vari anges att för anslutna besättningar ska obduktioner göras vid behov41, vara en del i undersökning om djurskyddslagstiftningen har överträtts42, vara en del i smittskydds- beredskapen43 och vara en del av de kliniska undersökningarna för att klarlägga sjukdomsproblem i en besättning. Vidare kan försäkringsbolag ställa krav på obduktioner i handläggning av försäkringsärende. Genom rapportering kring de mest smittsamma djursjukdomarna blir obduktioner också en viktig del i övervakningen för att kunna upptäcka djursjukdomar. Obduktioner kan ingå som en del i det system som ska finnas för att upprätthålla sjukdomsfrihet eller tilläggsgarantier. Detta kan illustreras av reglerna för sjukdomsfrihet för t.ex. brucellos hos nötkreatur som bl.a. anger att alla misstänkta fall av kastning hos nötkreatur som skulle kunna bero på brucellos ska undersökas av den behöriga myndigheten44. I en sådan undersökning kan obduktioner vara ett viktigt redskap. I en ansökan om medel för övervakning av 415 kap. 4 §, 11 kap 6 § Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:42) om organiserad hälsokontroll av husdjur. 42Se dnr 31-12501/07 Postmortal bedömning av hull hos tamdjur och vilda djur. 44Enligt sker numera provtagning av vid obduktion. Hantering av djursmittor i Brucellos, PRRS och CSF på material som insamlats från obduktioner utförda inom obduktionsanslaget anger SVA att trots att aborter är relativt vanligt gjordes endast fem odlingar för brucellabakterier på aborterade . BSE/provtagning är den antals- och kostnadsmässigt mest om- fattande kontrollen som görs i med krav från EU.