sou · GZB383 · 2011-12-14 00:00:00 — Exemplen i proposi- tionen ska ses som vägledande men inte uttömmande. Kombinerad tolkning och ledsagning Vardagstolkning kombineras ibland med ledsagning och gäller framförallt personer som är dövblinda. Medan ansvaret för var- dagstolkningen är landstingens, ligger det på kommunerna att ansvara för ledsagning enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I många sammanhang kan det för den enskilde vara lämpligast att dessa uppgifter utförs av samma person, det vill säga den som tolkar. En praxis har utvecklats att huvudmännen ska dela på kostnaderna men det förutsätter att den enskilde även har ansökt om ledsagning hos kommunen. Detta sker dock inte i någon större utsträckning. Tolktjänst som en lagstadgad skyldighet för landstingen har funnits . har ett antal utvärderingar gjorts som visar på att tolktjänsten har haft mycket stor betydelse för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblindas möjlig- heter till delaktighet i samhället. 1992/93:159 anger regeringen att en väl fungerande tolktjänst är en grundläggande förutsättning för att döva ska kunna vara delaktiga, utöva inflytande och ha till- gång till det hörande samhället. visar flera av utvärderingarna att teckenspråkigas behov av tolk för vardagstolkning inte är tillgodosett. fick ett uppföljningsansvar för handikappreformen och där ingår även landstingens tolkverksamhet. Sammanlagt sex uppföljningar har gjorts av fram . För visade utvärderingen att 63 000 uppdrag hade beställts och att av de beställda uppdragen inte utförts på grund av tolkbrist. drog då slutsatsen att tolk- tjänsten inte kunde anses vara fullt utbyggd på det sätt som avsågs i handikappreformen. () fick i uppdrag av regeringen att granska hur bidraget till landstingen för tolktjänst användes och undersöka i vilken grad behoven av tolktjänst tillgodosågs. RRV konstaterade i sin rapport (RRV 2002:16) att det fanns risk för att tolktjänsten misslyckades med att möta vissa gruppers och individers behov bl.a. beroende på bristande resurser och på att tolktjänsten inte känner till gruppens eller individens behov. Rapporten uppmärk- sammar också att det råder osäkerhet om vilka kostnader stats- bidraget är avsett att kompensera för och att statsbidragets träff- säkerhet är begränsad. Utredningen av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) tillsattes 2003 i syfte att göra en bred översyn av teckenspråkets ställning i . Ett av uppdragen var att bedöma tillgången till tolk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade i olika situationer, t.ex. i arbetslivet och under utbildning. Utredningen fann att teckenspråkigas behov av vardagstolkning inte blir till- godosett. Utredningen pekade på gränsdragningsproblem mellan vad som ingår i den vardagstolkning som landstingen ska svara för och annan tolkning som en annan huvudman ska svara för. Särskilt tydligt var problemet i gränsdragningen mellan vad som gäller för tolk i arbetslivet utöver vad som ingår i landstingens vardags- tolkning. Landstingen hade olika principer och den praxis som förutspåddes i propositionen 1993 hade inte utvecklats. fick i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga hur bestämmelsen om vardagstolkning tillämpas samt tydliggöra vad som ingår i begreppet. presenterade sina slutsatser i rapporten vardagstolkning. Kartlägg- ningen visar att en mycket stor del av beställningarna om vardags- tolkning utförs. Den statistik som presenteras visar också att andelen utförda beställningar varierar mellan olika landsting. Det finns dock problem, bland annat när det gäller tolkning som gäller fritid och sociala sammanhang. Brukaren väljer att inte beställa tolk för vissa situationer eftersom man vet att det är svårt att få. Det finns brister när det gäller statistik och behovsinventering. Lands- tingens ansvar för vardagstolkning i arbetslivet anses oklart och det finns svårigheter med att definiera begreppet. Det finns även problem med att klargöra betalningsansvaret i de fall inte ska stå för kostnaderna. Sammanfattningsvis anser Social- styrelsen att tolksystemet med många betalningsansvariga generellt är rörigt och svårtolkat för samtliga inblandade parter. Socialstyrel- sen föreslår därför att en offentlig utredning tillsätts för att se över hela systemet. Frågan om tolk i arbetslivet är ett ansvar för både arbetsgivaren, och . När vardagstolkningsbegreppet vidgades till att även omfatta tolkning i arbetslivet uttalades inte att landstingen skulle ha huvudansvaret för all den tolkning som tecken- språkiga kan behöva i arbetslivet. Det är fortfarande oklart vilket ansvar egentligen har. insatser ska komplettera arbetsgivarens, men inte heller dennes ansvar är klarlagt. Social- styrelsen konstaterar att både tolkcentralerna och brukarorganisa- tionerna är missnöjda över oklarheterna kring vardagstolkning i arbetslivet. Även berörde frågan om tolk i arbets- livet i rapporten vardagstolkning. Arbetsförmedlingen har i sitt regleringsbrev haft ett uppdrag att kartlägga insatserna i 16 § i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder och belysa gränsdragningen gentemot vardagstolkning som ska erbjuda enligt HSL. Arbetsförmedlingen uppmärksammar att tolk- stödet för utbildning är ett svårtillgängligt stöd med onaturliga kontaktvägar. Trots att tolkbehovet beskrivs som stort och växande visar redovisningen att det genomsnittliga stödet för teckenspråks- tolk inom ett företag är per person och år. Stödet för tolk för utbildning inom ett företag kan ges med högst . En förklaring till den låga utnyttjandegraden är att man måste vara inskriven på Arbetsförmedlingen för att få del av stödet. För dem som fått en anställning utan Arbetsförmedlingens med- verkan blir det en onaturlig situation att uppsöka en arbetsför- medling och skriva in sig för att få tolkstöd för att kunna ta del av en fortbildningsinsats på sin arbetsplats eller en utbildning som är anordnad av arbetsgivaren. Arbetsförmedlingens sammanfattande bedömning är att tolkstödet ska samlas till en instans och att frågan bör utredas för att få en helhetsbedömning med brukarens behov i centrum. Tolk vid vuxen- och högskoleutbildning Tillgång till tolk är en förutsättning för att barndomsdöva, döv- blinda, vuxendöva och vissa hörselskadade ska kunna delta i utbild- ning. Ansvaret för finansieringen av tolken inom vuxenutbildnings- området ligger på respektive huvudman, i enlighet med ansvars- och finansieringsprincipen. På en övergripande nivå betyder detta att de medel som avsätts för vuxenutbildningen i princip ska täcka kostnader även för studerande med funktionsnedsättning. Varje utbildningsanordnare, oftast kommun eller folkhögskola, bör därför tillhandahålla det tolkstöd som behövs. dock i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- utbildningen (prop. 2000/01:72, s.79 f.) att studerande som behöver utbildningstolk kan ha svårigheter att få tolkinsatsen finansierad. Utbildningstolkning är bl.a. förknippat med stora kostnader för utbildningsanordnaren. Universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med statligt bidrag till utbildning och tillstånd att utfärda examina kan hos ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionsnedsättning för de kostnader som överstiger av anslaget för grundutbild- ning. Detta framgår av regleringsbrevet för universitet och hög- skolor. har också ett återkommande uppdrag i regleringsbrevet att samla in och redovisa uppgifter om kostnader för särskilt pedagogiskt stöd inklusive teckenspråktolkning till studen- ter med funktionsnedsättning. konstaterar i rapporten och funk- tionshinder (2000:4 R) att studerande har fått ställa in sina planerade studier på grund av att tolk inte funnits att tillgå. Saken berörs även i betänkandet Teckenspråk och teckenspråkiga (SOU 2006:54) som likt bedömer att förekomsten av sådana situa- tioner är allvarlig, även om den är av liten omfattning. – ett regeringsuppdrag (2004) framgår att det finns brister med nuvarande modell. Till exempel har vissa lärosäten inte fått full kostnadstäckning, allt fler forskarstuderande med funktionsned- sättning finansieras ur grundutbildningsanslaget och det saknas en tydlig ekonomisk redovisning och uppföljning av kostnaderna för teckenspråkstolkning och andra former av pedagogiskt stöd till personer med funktionsnedsättning. Behov av översyn av tolktjänsten Tillgången till tolkar och en väl fungerande tolkservice är en grundläggande förutsättning för att uppnå de övergripande mål som regeringen presenterat i den nationella handlingsplanen för funktionshinderspolitiken. visar flera utvärderingar att teckenspråkigas behov av tolk för vardagstolkning inte är tillgodo- sett så som avsågs 1994 (prop. 1992/93:159). Det råder ovisshet om ansvarsförhållanden och oklarheter om vilka kostnader det statliga bidraget för tolktjänsten är avsett att täcka. Bidragets träffsäkerhet har konstaterats vara begränsad. Gränserna är oklara mellan vad som ingår i begreppet vardags- tolkning som landstingen ansvarar för och den tolkning som en annan huvudman har ansvar för och själv ska finansiera. arbetar och deltar döva m.fl. i samhällslivet och arbetslivet på ett annat sätt än tidigare, vilket även ställer tolktjänsten inför stora utmaningar. Bilden kompliceras av att brukarnas behov är ofull- ständigt kartlagt. Brukarorganisationerna menar att många väljer att inte beställa tolk beroende på att man inte tror sig kunna få tolkning t. ex. . Nuvarande system innebär flera betal- ningsansvariga och oklara ansvarsförhållanden som kan leda till att bl.a. myndigheter inte fullt ut tillämpar ansvars- och finansierings- principen. Gränsdragningen mellan vardagstolkningen och arbets- livet nämns ofta som en svårighet. Regeringen anser det angeläget att en sektorsövergripande översyn av tolktjänstsystemet genomförs. Hur fungerar tolkverksamheten? Utredaren ska kartlägga och analysera hur nuvarande organisering, reglering, tillsyn och finansiering av tolk till barndomsdöva, vuxen- döva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhälls- områden och vid behov lämna förslag. I uppdraget ska de funktions- hinderspolitiska målen, ansvars- och finansieringsprincipen samt att varje huvudman konsekvent ska tillämpa denna princip vara en styrande utgångspunkt. Utredaren ska utöver de funktionshinders- politiska målen beakta aspekter som kön, etnisk tillhörighet och tillhörighet till nationell minoritet när det gäller behov av eller efterfrågan på tolktjänst. Barns och ungdomars behov av tolk och hur dessa behov bäst kan mötas ska belysas. Utredaren ska i sitt arbete beakta de åtaganden har enligt konventionen om barns rättigheter. Utredaren ska i sitt arbete även beakta åtaganden gjort genom att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt ta del av relevanta internationella erfarenheter. Utredaren ska även se över hur kunskaperna om tolk- systemet hos brukare och huvudmän ska kunna öka. Utredaren ska kartlägga och analysera målgruppernas behov och hur dessa kan komma att utvecklas bl.a. mot bakgrund av teknikutveckling, samt bedöma vilka konsekvenser detta kan få för tolkverksamhetens utformning och omfattning. Analysen ska omfatta frågor som rör klargörande av begreppet var- dagstolkning. Analysen ska också omfatta ansvarsfördelning, finansier- ing, upphandling, tillsyn, IT-utvecklingen och utvecklingsmöjligheter för distanstolkning, förutsättningar för att bedriva verksamheten mer kostnadseffektivt samt säkerställande av framtida statistiska uttag om bl. a. brukarnas behov. Målsättningen ska vara en brukarorienterad modell för tolktjänst med ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation. Regelverket för tolktjänsten ska vara tydligt, förutsägbart och lättöverskådligt. Utredaren ska lämna de förslag, inklusive författningsförslag som föranleds av analysen. Utredaren ska också i sin analys väga in de synpunkter och förslag som framförts i betänkandet Teckenspråk och teckenspråkiga (SOU 2006:54) liksom remissutfallet i relevanta delar och Social- styrelsens rapport vardagstolkning och Arbetsförmedlingens Redovisning av stöd inom arbetsmarknadspolitiken till personer som är barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade enligt 16 § i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktions hinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Utredaren ska undersöka hur IT och hjälpmedel kan fungera som alternativa lösningar vid behov av tolkning och hur denna användning ytterligare kan stimuleras för att nå mer kostnadseffektiva lösningar. I detta ska utredaren utvärdera problem och möjligheter som finns med nuvarande erfarenheter av distanstolkning. Utredaren ska även pröva frågan om flera av de grupper som ska erbjudas tolktjänst enligt HSL kan komma ifråga för distanslösningar och vid behov föreslå finansiella och organisatoriska lösningar. Utredaren ska belysa för- och nackdelar med att reglera tolkverk- samheten på annat sätt jämfört med nuvarande bestämmelse i HSL. Utredaren ska även se över om det är nödvändigt att reglera rätten till tolktjänst inom områden som inte omfattas t. ex. inom högskoleutbildning och privata utbildningar. Utredaren ska även se över hur nuvarande lagstiftning fungerar i relation till andra bestäm- melser och vilka preciseringar som behövs för att tydliggöra ansvars- fördelningen. I utredarens uppdrag ingår att överväga hur uppföljning och tillsyn av tolktjänsten ska ske och vilka åtgärder som behövs för att möjliggöra systematiska statistiska uttag om tolktjänsten och brukarna. Utredaren ska även kartlägga och föreslå eventuella förändringar i frågan om kombinerad vardagstolkning och ledsagning. Utredaren ska analysera förutsättningarna för att upphandla tolk- tjänster genom att inrätta valfrihetssystem enligt lagen (2009:962) om valfrihetssystem och föreslå eventuella nödvändiga författnings- ändringar. Nuvarande system med flera betalningsansvariga har kritiserats för att vara rörigt och svåröverblickbart. I vissa fall, t. ex. beträffande privata utbildningsinstanser, är ansvaret oreglerat. Detta har lett till att döva och hörselskadade inte har kunnat få del av utbildning. Utredaren ska se över om betalningsansvaret kan förtydligas och förenklas och vid behov lämna författningsförslag. Utredaren ska belysa för- och nackdelar med en gemensam huvudman för tolk- tjänst jämfört med dagens system. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéeförord- ningen (1998:1474). Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete samråda med , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Ekono- mistyrningsverket, , och folkminnen, , Arbetsförmed- lingen, och . Utredaren ska även samråda med Kommuner och Landsting, , berörda handikapporganisationer, ungdomsorganisa- tioner och arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Uppdraget ska redovisas . För översättning till svenskt teckenspråk se: (S 2010:08) ska enligt direktiven kartlägga och analysera målgruppernas behov och hur dessa kan komma att utvecklas den närmaste tio åren. Vi kommer att inhämta underlag för denna kartläggning och analys på flera olika sätt. Dialogen med brukarorganisationerna inom ramen för utredningens referensgrupp är en viktig del. statliga utredningar och remissvaren på dessa är ett annat viktigt underlag. Dock tror vi att det skulle tillföra utredningen aktuell och värdefull kunskap om brukarnas behov om vi fick möjlighet att ställa ett antal specifika frågor till de organisationer som finns representerade i referensgruppen (se sändlista). Det är organisationens samlade bedömning och svar som vi är intresserade av. Avsikten är inte att frågorna ska besvaras av enskilda personer. Vi kommer tyvärr inte att ha möjlighet att själva sammanställa ett material med svar från många olika personer eller grupper inom er organisation. Vi vill att ert svar i första hand avser den målgrupp er organisation representerar, men ni är naturligtvis välkomna att även kommentera frågorna utifrån ett bredare perspektiv på flera grupper av brukare eller tolkanvändare. Svaren kommer att vara ett viktigt underlag för utredningen när vi ska redovisa vår analys av målgruppernas nuvarande och framtida behov. Eftersom ni ingår i referensgruppen kommer ni att få flera möjligheter att lämna synpunkter på hur vi valt att tolka era svar. Svarstiden kommer att vara cirka och vi vill därför ha ert svar . Vi skulle uppskatta att få ert svar skriftligen till: ( S 2010:08) Om ni utöver det skriftliga svaret vill redovisa ert svar på svenskt teckenspråk är ni välkomna att höra av er till oss så kan vi diskutera tänkbara former för detta. Har ni frågor kring frågeformuläret är ni också mycket välkomna att höra av er till någon av oss i sekretariatet (, eller , ). Tack för er hjälp! Dövblind Ungdom (DBU) () , 6 tr Förbundet i (VIS) Barnplantorna - med Cochleaimplantat och Barn med hörapparat Vaktmansgatan 13A Unga Hörselskadade (UH) 1.Är de siffror som redovisas nedan korrekta? Om inte, ange de siffror ni anser är korrekta: Cirka 9 000 personer i är barndomsdöva Cirka 4 000 personer i är vuxendöva Cirka 2 000 personer i är dövblinda Cirka 2 000 personer i har Cochleaimplantat 700 000 – 1 200 000 personer i är hörselskadade Cirka 80 000 tolkuppdrag utförs i 2.Ungefär hur många personer inom er målgrupp uppskattar ni har behov av tolk i någon form minst en gång ? Hur bedömer ni att denna siffra kommer att förändras ? 3.Ungefär hur många personer inom er målgrupp uppskattar ni är regelbundna tolkanvändare1? Hur bedömer ni att denna siffra kommer att förändras ? 4.Ungefär hur många tolkuppdrag beställer de personer som är mest frekventa tolkanvändare i er målgrupp? Hur bedömer ni att denna siffra kommer att förändras ? 5.Ungefär hur många tolkuppdrag beställer en genomsnittlig tolkanvändare inom er målgrupp (se ovan)? Hur bedömer ni att denna siffra kommer att förändras ? 6.Bedömer ni att det finns ett mörkertal av icke gjorda tolkbeställningar som beror på hur det nuvarande systemet fungerar? I så fall hur stort är detta mörkertal i procent i relation till beställda uppdrag? 1 Med regelbunden tolkanvändare avses en person som beställer alt. nyttjar tolk i någon form minst en gång 7.Vilka är de främsta problemen och bristerna med nuvarande organisering och reglering av tolktjänst? 8.Hur bedömer ni möjligheterna respektive riskerna med en utveckling där distanstolkning och annan teknikanvändning i allt högre grad ersätter tolk på plats? 9.Hur viktigt bedömer ni, generellt sett, att personkännedom och en personlig relation till tolken är? Hur viktig skulle möjligheten att själv få välja utförare av tolktjänst vara? 10.Beskriv hur ni bedömer att följande utvecklingstendenser kommer att påverka behovet av tolktjänst : Den demografiska utvecklingen med en allt större andel äldre i befolkningen Det ökade antalet barn och vuxna med Cochleaimplantat Livsstilsförändringar (t.ex. ökad rörlighet och resande, individuella valmöjligheter, internetanvändning) Ser ni andra viktiga utvecklingstendenser som kommer att påverka behovet av tolktjänst 11.Hur ser ni på nuvarande och framtida behov av tolktjänst utifrån följande aspekter: barn och ungdomars särskilda behov skillnader mellan kvinnors och mäns behov behov hos personer med annan etnisk bakgrund än svensk samordning av ledsagning och tolkning Tack för er hjälp! 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvars- logistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. 43.Offentlig upphandling från eget företag? –och vissa andra frågor. 44.Fjärrvärme i konkurrens. –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. Framtida regelverk och ansvars- förhållanden på naturgasmarknaden i . 47.En samlad ekobrottsbekämpning. 48.Vård efter behov och på lika villkor –en mänsklig rättighet. –Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. 50.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 51.Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. 52.Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäk- ringen. 53.Ny instansordning för va-målen. 54.Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. 56.Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. 57.En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. 58.Skolans dokument – insyn och sekretess. 59.Spara i goda tider –för en stabil verksamhet 60.Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. 61.Vanvård i social barnavård. 62.Underhållsansvaret för statens renskötsel- anläggningar. – möjligheter och metoder. 64.Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. 65.Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. 66.Sveriges internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. 67.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare e-förvaltning. 68.Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension. Del 1 + 2. 70.Sänkt moms på vissa tjänster? Del I + II. –med fokus på kvalitet! Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning? 73.På jakt efter den goda affären –analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen. Social trygghet vid gränsarbete i . 76.Våld och tvång under internationella militära insatser. 77.Hjälpmedel – ökad delaktighet och valfrihet + Lättläst. i det centrala betalningssystemet. En rapport om utbildning, utveckling och forskning. 80.Informationsutbyte vid samarbete mot grov organiserad brottslighet. 82.Ny lag om åtgärder mot förorening från fartyg. 83.En samlad tolktjänst – samordning och utveckling av tolktjänst för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer meddövblindhet+Lättläst+Teckenspråks- översättning (DVD). Transporter av frihetsberövade.