sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Frågor om övergången skola- arbetsliv och de tilltagande problemen för unga att etablera sig på arbetsmarknaden upptar stort intresse. Utöver ovan nämnda miljöer finns forskare/lärare och/eller dok- torander inom området lärande i arbetslivet vid flera universitet och högskolor, bland annat vid Högskolorna i , , , (), samt vid , , , och . Inom dessa miljöer ligger dock tonvikten på grundutbildning inom enstaka kurser och program (t.ex. programmet personal- och arbetslivsfrågor) snarare än på forskning och forskarutbildning. Som ett stöd till det fortsatta implementeringsarbetet föreslår Kommittén att Regeringen vidtar åtgärder för att utveckla förutsätt- ningarna för forskning inom yrkesutbildningen i denna riktning. 7.1Möjligheter med Gymnasial lärlingsutbildning – en alternativ väg inom yrkesutbildningssystemet Ända stora utbyggnad av yrkesskolan har skolför- lagd utbildning successivt kommit att bli normgivande inom yrkes- utbildningarna, speciellt i och med gymnasieskolans införande och tiden därefter. Det är flera faktorer som har drivit utvecklingen i denna riktning. Kraven på mer teoretiska kunskaper, både av allmän och mer yrkesrelaterade natur, har ökat inom de flesta yrken liksom i samhället som helhet. I dagens arbetsliv är det av stort värde att både ha gedigna teoretiska kunskaper och behärska yrkets prak- tiska färdigheter. Ur inlärningssynpunkt är arbetsplatserna väsentliga för att levandegöra de teorier som förmedlas i skolans undervisning och för att utveckla problemlösningsförmågan i en verklighetsnära miljö samt för att fördjupa elevernas tekniska och sociala kom- petens. Även om parterna på arbetsmarknadens och de olika bransch- organisationerna till Kommittén tydligt deklarerat att huvudmodel- len för grundläggande yrkesutbildningen också bör vara i huvudsak skolbaserad är utgångspunkten för gymnasiereformen 2011 att alla nationella yrkesprogram även ska kunna erbjudas som lärlingsutbildning. förutsätter att alla branscher så långt möjligt är intresserade av att utnyttja lärlingsspåret inom sina yrken. Sedan är det väl troligt att detta alternativ inom vissa områden åtminstone till en början blir mindre frekvent. Avgörande blir företagens intresse att tillsammans med skolan utveckla lärlings- utbildning där behov finns. Genom att etablera två parallella alter- nativ för yrkesutbildning som leder till samma kvalitativa mål borde stå bättre rustat än de traditionella lärlingsländerna vilka kan ha betydande problem med tillgång på lärlingsplatser. En gymnasial lärlingsutbildning av hög kvalitet och i nära sam- arbete med arbetslivet utgör enligt Nationella lärlingskommittén ett viktigt komplement med ännu ej utnyttjad potential. Lärlingsutbild- ning är ett sätt att brygga över det gap som skapats mellan skola och arbetsliv. Sammantaget visar Kommitténs företagsstudie på en mer positiv inställning och upplevelse från arbetsplatsernas sida än vad som utmålats i politisk retorik, media och av före- tagens nationella organisationer. Inte minst de mindre företagen och arbetsplatser inom smala yrkesområden (hantverk) tycks se lärlings- utbildning som en möjliggörare av företagets och yrkets fortlevnad. Undersökningen visar också på vikten av att se lärlingsutbildningen som en utbildningsform som ska gynna både skola, elev och före- tag. Det är viktigt att främst från skolans sida vare sig i retorik eller agerande låta sin tacksamhet över lyckade utplaceringar resultera i otydliga beskrivningar eller krav på de åtaganden som en arbetsplats gör när de tar emot en lärling. Arbetsplatser som tar emot lärlingar fullgör dessutom en viktig länk i generationsväxlingen och kom- petensförsörjningen inom företaget eller yrket. Ett gemensamt upplägg kanske inte kan passa alla yrken, då yrken kräver olika lång utbildning och har behov av olika kombina- tioner av teori, yrkesteori och färdighetsträning. I svensk utbildnings- politik har det funnits en tydlig ambition att få yrkesutbildningarna att passa i samma mall. Innan yrkesutbildning- en blev en del av gymnasieskolan varierade längden på yrkesskolans utbildningar till . Efter denna reform blev utbildningarna tvååriga, för att sedan förlängas till . Om det ska vara möjligt att bygga upp väl fungerande lärlingsutbildningar inom ramen för gymnasieskolan måste det finnas en respekt för de olikheterna som existerar inom olika yrkesområden. Det finns inte en mall som passar överallt. Utbildningsväsendet måste i nära sam- arbete med branscherna utforma olika lärlingsupplägg som är anpas- sade efter branschens behov och förutsättningar. Som vår enkät till arbetsplatser visar finns en potential för att gymnasial lärlingsutbildning kan utvecklas och få en större omfatt- ning än , speciellt inom nya yrkesområden. Yrkesprogrammen består av olika delar teori och färdighetsträning. I vissa yrken bedöms det som viktigt att de teoretiska momenten ligger tidigt i utbild- ningen innan färdighetsträningen påbörjas. Sådana behov kan för- ändras och se olika ut beroende på internationella överens- kommelser eller statliga regleringar. Även om det i vissa avseenden vore idealiskt är det utopiskt att tro att kraven från skola och arbetsliv helt skulle kunna sammanfalla. Krav för en gymnasial yrkes- examen regleras i skollag och i gymnasieförordning. Vad som krävs för yrkesbevis eller legitimation bestäms av andra instanser. Det är angeläget att synkroniseringen av dessa krav blir så stor som möjligt. Ungdomar lär på olika sätt och för många ungdomar fungerar en skolförlagd yrkesutbildning alldeles utmärkt. För andra erbjuder ett lärande huvudsakligen förlagt till arbetslivet ett bättre alternativ. Dock ställer lärlingsmodellen alltid stora krav på elevens motiva- tion, ofta större än för det skolförlagda alternativet. Den gymnasiala lärlingsutbildningen medger också en större flexibilitet att organisera yrkesutbildning som annars troligen inte kunde komma till stånd. Det finns naturligtvis många motiv för att skolhuvudmannen och det lokala/regionala näringslivet bedömer att gymnasial lärlingsutbildning är ett bra sätt att organisera yrkes- utbildning och därför inrättar en sådan. Det är dock angeläget att etableringen av lärlingsutbildning blir uthållig och får ta tid. De stora lärlingsländernas system vilar på lång tradition. Det är rimligt att anta att det även efter försöksverksamheten slut kommer ett skede med en fortsatt, långsiktig uppbyggnad av gymnasial lärlingsutbild- ning. Yrkesutbildning har fått en allt mer betydelsefull roll inom det euro- peiska samarbetet som syftar till att stärka konkurrenskraft. I 2020-strategin som antogs av framhävs särskilt yrkesutbildningens betydelse för att främja smart och hållbar tillväxt för alla. Yrkesutbildningen ska bidra till att uppfylla nuvarande och framtida kvalifikationskrav för att ska kunna hävda sig i den världsomfattande tävlan om kom- petens som sker genom den snabba utvecklingen av utbildnings- systemen i tillväxtekonomier. har, bl.a. genom kommunikén om ett utökat samarbete inom yrkesutbildningen, antagen i Brygge , förbundit sig att arbeta för att grundläggande yrkesutbildning ska vara ett attraktivt utbildningsalternativ med hög arbetsmarknadsrelevans och hög kvalitet. För att yrkesutbildningen ska svara mot arbetsmarknadens behov bör det arbetsplatsförlagda lärandet stärkas. Arbetslivet har en viktig roll i reformeringen av gymnasieskolan. Olika branscher har gett tydliga signaler om behovet av att förändra Det råder brist på utbildad arbetskraft inom vissa yrkesområden, där de anställda normalt får sin grundläggande yrkes- utbildning i gymnasieskolan. anordnas utbildning som inte motsvarar arbetsmarknadens behov. Den snabba teknik- och metod- utvecklingen ställer krav på utbildningens innehåll och aktualitet. Utbildningarna ska anpassas till utvecklingen inom olika bransch- och yrkesområden. En väl fungerande gymnasial lärlingsutbildning kan komma att bidra till att öka genomströmningen av elever i gymnasieskolan. Kom- petensbehov och förutsättningar för att genomföra yrkesutbildning varierar mellan olika regioner och mellan olika branscher. Möjlig- heten att utforma den grundläggande yrkesutbildningen på olika sätt kan bidra till att utbildningsväsendet mer framgångsrikt kan möta och anpassas till dessa skilda behov och förutsättningar. För utbildningar som riktar sig mot smala yrkesområden är det ofta svårt att få ihop tillräckligt många elever för att starta utbild- ningen. Smala yrkesområden har därför haft svårt att få sina behov av utbildad arbetskraft tillgodosedda. I flera av dessa kvalificerade yrken är bristen på utbildad arbetskraft stor. I den utsträckning smalare inriktningar inom yrkesprogrammen existerar, så finns de endast på ett fåtal orter. De flesta ungdomar är inte villiga att flytta för att genomgå en speciell yrkesutbildning under gymnasieåren. Det är vidare kostsamt att driva gymnasieutbildning i internatliknande former. Gymnasiala lärlingsutbildningar kan skapa möjligheter att erbjuda utbildning inom yrken med begränsat elevunderlag, vilket blir extra fördelaktigt inom smala yrkesområden och på mindre orter. Ytterligare en fördel med lärlingsutbildningar, jämfört med skol- förlagda utbildningar, är att det sker en långsiktig anpassning till arbetslivets behov. Arbetsgivares vilja att ta emot lärlingar svarar relativt väl mot deras framtida rekryteringsbehov. Det finns också ungdomar som efterfrågar denna typ av utbildning. En del elever föredrar att lära sig genom att delta i verksamheten på en arbets- plats. För dem kommer gymnasial lärlingsutbildning att vara ett attraktivt alternativ till skolförlagd utbildning Erfarenheter från försöksverksamheten visar att intresset varit betydligt större nu än vid tidigare lärlingsförsök. deltog ca 10 100 elever i försöksverksamheten. I teorin finns det alltså starka argument för att en yrkesutbildning med betydande inslag av arbetsplatsförlagt lärande, enligt lärlings- modellen, har en rad företräden jämfört med en huvudsakligen skol- förlagd yrkesutbildning. Intresset för lärlingsutbildningsmodellen har också ökat därför att jämförelser av ungdomsarbets- löshet och sysselsättning mellan olika länder gett en bild av att de ungas etablering på arbetsmarknaden tycks fungera effektivare i länder med utbredd lärlingsutbildning. Även om en anställning är ett större och mer långsiktigt åtagande kan en lärlingsutbildning fun- gera som en effektiv metod för arbetsgivare att urskilja den indi- vider som man önskar att knyta till företaget. Det betonas ofta att det inte finns några enkla medel för att föra över en utbildningsmodell som fungerar i ett land till ett annat land med andra förutsättningar och traditioner. Lärlingsutbildningen grun- dar sig på specifika institutionella förutsättningar och regleringar, som är kopplade till villkoren på arbetsmarknaden. Dessa förutsätt- ningar varierar i hög grad mellan länderna, vilket också gör att lär- lingsutbildningen fungerar olika. Den danska och tyska lärlings- utbildningen är t.ex. organiserad på olika sätt, den tyska enligt ett dualt system och den danska enligt en växelutbildningsmodell. Många länder med lärlingsutbildning har en strikt och omfattan- de reglering av yrkesbegreppet. Både den danska och tyska lärlings- utbildningen bottnar i hög grad i ett utvecklat system för generellt erkända yrkeskvalifikationer på arbetsmarknaden. I är denna fråga till stora delar enbart reglerad genom kollektivavtal, även om det för vissa yrken med krav på legitimation finns inslag av sådan lagstiftning. I dessa fall har det funnits ett allmänintresse i att genom lag reglera att arbetstagare har genomgått en viss utbildning för att få verka inom yrket, som t ex elektrikeryrket. I många hantverks- yrken lever fortfarande systemet med gesäll och mästarbrev kvar på branschens initiativ. fungerar som internationellt erkända yrkesbevis. De utfärdas av Hantverksråd med Stiftelsen , som utförare på underlag som ges in av branschorganisationer. Det finns också spänningar inbyggda i ett lärlingsutbildnings- system. Lärlingsutbildningar är normalt inriktade på att lära sig ett specifikt yrke och det finns inom branscherna i allmänhet en sam- syn om vilka kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna utöva yrket. , som erbjuder utbildningsplatser inom lärlingsutbildningens ram, har ett naturligt intresse av att utbild- ningens innehåll utformas efter företagets behov som syftet med utbildningen bör vara att erbjuda en bred yrkeskompetens som är användbara på olika delar av arbetsmarknaden. Det är viktigt att utbildningen ger yrkeskunskaper och färdigheter som kan användas hos många arbetsgivare. En företagsspecifik utbildning kan i ett kort perspektiv upplevas som oproblematisk för eleven, då den sanno- likt leder till anställning. För en elev kan ha det däremot vara svårt att avgöra om de yrkeskunskaper han/hon fått verkligen är gångbara hos andra arbetsgivare. Problemen uppstår först om den anställde vill söka sig till ett annat jobb. I värsta fall har den anställde ingen yrkesutbildning som är gångbar på arbetsmarknaden. Det finns också en risk att en mindre målmedveten och väl- strukturerad arbetsplatsförläggning inom yrkesutbildningens ram kan fungera som en källa till besparingar för de berörda skolorna. Utbildningstid och utbildningsansvar förs över från skolor till arbets- platser utan motsvarande överföring av resurser och utan avseende vid hur utbildningstiden på arbetsplatserna ska berika yrkesutbild- ningen i stort. Båda exemplen talar för behovet av en reglering av lärlings- utbildningen så att den inte reduceras till en allt för snäv och före- tagsanpassad utbildning eller till en metod för att möjliggöra be- sparingar och ökad lönsamhet i enskilda skolor, på bekostnad av enskilda elevers lärande. Om lärlingsutbildningen ska fungera som en kvalificerad utbildning och en del i skolsystemet och inte som en förvaring utan lärandeambitioner måste krav ställas på dess ut- formning och tydliga kvalitetskriterier och mål för lärandet utvecklas. Internationella erfarenheter visar att den sociala regleringen av lärlingsutbildningen är central. Företrädare för arbetsmarknadens organisationer spelar en särskilt viktig roll för att dels garantera att utbildningen ges ett högkvalitativt och uppdaterat innehåll, och dels att utbildningen är likvärdig oberoende av var utbildningen ges. Vår gymnasiala lärlingsutbildning ställer krav både på gymnasie- skolorna, som har huvudansvaret för utbildningen, och de medverkan- de företagen. De olika branschernas roll är viktig att uppmärksam- ma och att de behöver samverka med skolorna för att kvalitetssäkra utbildningen och skapa garantier för att eleven genomför utbildningen i en säker och anpassad miljö. Det samarbete som påbörjats mellan och arbets- marknadens parter inför gymnasiereformen 2011 skapar dock bättre förutsättningar för en process som innebär att gymnasieskolans pro- gram och inriktningar kontinuerligt anpassar sig till en förändrad arbetsmarknadsstruktur. Tydligare utbildningsbeskrivningar och yrkesutgångar skapar tillsammans med uppföljning och kvalitets- säkring viktiga förutsättningar för att utbildningen verkligen ger relevanta yrkesfärdigheter. Det finns många möjligheter med lärlingsutbildning om man jämför med en yrkesutbildning som huvudsakligen genomförs i skolor (se bland annat ). För det första förutsätter lärlingsutbildningen att arbetsgivare ställer utbildningsplatser till förfogande. Detta utgör en garanti för att utbildningen orienteras mot områden på arbetsmarknaden där det finns en påtaglig efter- frågan på arbetskraft. I en skolförlagd utbildningsmodell där elever- nas egna val i högre grad ska styra sammansättningen av utbild- ningsplatser, som den svenska, finns inga motsvarande garantier. För det andra är arbetsplatserna en stark lärandemiljö. Eleverna får använda den senaste utrustningen och får en insyn i arbetets organisering. Det innebär att man tillägnar sig både hårda och mjuka kvalifikationer på ett sätt som är omöjligt i en artificiell utbildningsmiljö. Skolorna har sällan förutsättningar att erbjuda elever möjligheter att använda den senaste tekniken eller att få insyn i de senaste arbetsprocesserna. Det understryker betydelsen av mer om- fattande arbetsplatsförlagda inslag i utbildningen. För det tredje underlättar lärlingsutbildningen rekryteringen av arbetskraft. För en arbetsgivare är nyrekrytering förenat med bety- dande osäkerhet och stora kostnader. Det handlar om att få en bild av personens arbetsförmåga och pålitlighet, givet de olika krav och påfrestningar som kan uppstå på en arbetsplats och inom ett sär- skilt yrke. Lärlingsutbildningen ger arbetsgivaren mer gynnsamma möjligheter att pröva en individs arbetsförmåga, men naturligtvis också att utrusta individen med de kvalifikationer som är särskilt önskvärda inom det aktuella företaget. För det fjärde bidrar lärlingarna till produktionen. Det här möj- liggör ett tillskott för de inblandade företagen och för samhälls- ekonomin i stort, liksom för de enskilda eleverna i den mån lärling- arna får en ersättning . Värdet av lärlingarnas tillskott ökar i takt med att kvalifikationerna utvecklas och att lärlingarna kan anförtros mer avancerade arbetsuppgifter. Ur lärandesynpunkt är arbetsplatserna väsentliga för att levande- göra de teorier som förmedlas i skolundervisningen, för att utveckla problemlösningsförmågan kopplat till verklighetsnära omgivningar och för att fördjupa elevernas tekniska och sociala kompetens. I teorin finns det alltså starka argument för att en yrkesutbildning med betydande inslag av arbetsplatsförlagt lärande, enligt lärlings- utbildningsmodellen, har en rad företrädanden jämfört med en huvud- sakligen skolförlagd yrkesutbildning. Intresset för lärlingsutbildnings- modellen har också varit stort därför att jämförelser av ungdomsarbetslöshet och sysselsättning i olika länder illustrerar att ungas arbetsmarknadsetablering tycks fungera effektivare i länder med utbredd lärlingsutbildning. Det har också hävdats att lärlings- utbildningen bör vara särskilt attraktiv i länder med ett långtgående anställningsskydd och begränsade löneskillnader. Med sådana villkor på arbetsmarknaden blir rekryteringen av ny arbetskraft en mer grannlaga process jämfört med länder där anställningstryggheten är mindre och ungas relativa löner lägre. Givet att anställningsförfa- randet framstår som ett större och mer långsiktigt åtagande kan en lärlingsutbildning fungera som en effektiv metod för arbetsgivare att urskilja den arbetskraft som man önskar att knyta till företaget. Men det har också betonats att det inte finns några enkla medel för att föra över en utbildningsmodell som fungerar i ett land till ett annat land med andra förutsättningar och andra traditioner. Det framhålls att lärlingsutbildningen grundar sig på specifika institutio- nella förutsättningar och regleringar, särskilt kopplat till villkoren på arbetsmarknaden (Soskice 1994; 2003). Dessa förutsätt- ningar varierar i hög grad mellan länderna, vilket också gör att lär- lingsutbildningen fungerar olika. Den danska och tyska lärlings- utbildningen är t.ex. organiserad på olika sätt, den tyska enligt ett dualt system och den danska enligt en växelutbildningsmodell, men båda modellerna bottnar i hög grad i ett utvecklat system för gene- rellt erkända yrkeskvalifikationer på arbetsmarknaden. I dessa båda länder (liksom i flera andra i ) avslutas genomförd lär- lings/yrkesutbildning med gesällprov som ger den studerande ett bevis på den yrkeskompetens som branschen kräver. Detta system får konsekvenser för rekryteringen av arbetskraft till olika yrken och ger yrkesutbildningen en helt strategisk roll i sammanhanget. Systemet baseras både på lagstiftning och kollektiva överenskom- melser mellan arbetsmarknadens parter. I finns också regler kring yrkeslegitimationer, men de är inte alls lika utbredda på arbets- marknaden. Uppdelningen mellan yrkeslärd och icke facklärd arbets- kraft har inte haft samma betydelse på svensk arbetsmarknad som i länderna med starka lärlingsutbildningssystem. Det finns också spänningar inbyggda i ett lärlingsutbildnings- system, som riskerar att göra utbildningen mindre fruktbar för de deltagande individerna och mindre effektiv ur ett bredare samhälls- perspektiv. Enskilda arbetsgivare, som erbjuder utbildningsplatser inom lärlingsutbildningens ram, har ett naturligt intresse av att prägla utbildningens innehåll efter företagets behov som syftet med utbildningen bör vara att erbjuda en så bred yrkeskompetens som möjligt, dvs. yrkeskvalifikationer som är användbara på olika delar av arbetsmarknaden. Men det finns också en risk att en mindre målmedveten och välstrukturerad arbetsplatsförläggning inom yrkes- utbildningens ram kan fungera som en källa till besparingar för de berörda skolorna. Utbildningstid och utbildningsansvar förs över från skolor till arbetsplatser utan motsvarande överföring av resurser och utan avseende vid hur utbildningstiden på arbetsplatserna ska berika yrkesutbildningen i stort. Båda exemplen talar för behovet av en reglering av lärlingsutbild- ningen så att den inte reduceras till en allt för snäv och företags- anpassad utbildning eller till en metod för att möjliggöra besparingar och ökad lönsamhet i enskilda skolor, på bekostnad av enskilda elevers lärande. Om lärlingsutbildningen ska fungera som en kvalifi- cerad utbildning och inte som en förvaring utan lärandeambitioner krävs således att tydliga kvalitetskriterier och mål för lärandet ut- vecklas. Dessa kriterier och mål måste i sin tur förankras i institu- tioner som omfattar såväl de berörda skolorna och arbetsplatserna som lärlingarna. 7.2System för säkring av kvalitet i lärlingsutbildning Begreppet kvalitet och dess användning Mycket av intresset och engagemanget från Nationella lärlingskom- mitténs sida har handlat om kvaliteten i gymnasial lärlingsutbild- ning och hur denna kan förbättras. Även inom natio- nella programråd har kvaliteten varit en central fråga. närmare skärskådan sönderfaller kvalitetsbegreppet i många olika delar som prioriteras olika och har olika dignitet. Begreppet kvalitet kan vara bedrägligt just därför att det kan betraktas ur flera perspektiv. Just detta gör ibland begreppet mindre användbart. Läraren bedömer ofta kvalitet mot bakgrund av sin utbildning, arbetssituation och tidigare arbetslivserfarenheter, skolledaren kan med utgångspunkt i skolans resursanvändning ha ett annat och arbetslivets företrädare ett tredje perspektiv. På natio- nell nivå kan kvalitet vara att alla formella kriterier kring utbild- ningen är uppfyllda medan det för eleven är att utbildningen snabbt leder till ett jobb. Även om de olika perspektiven kan innehålla målkonflikter behöver de inte ses som motsättningar utan kan ut- nyttjas för att utveckla verksamheten och kvalitetstänkandet. Det är dock väsentligt att de nationella målen som de uttrycks i styr- dokumenten är uppfyllda för att kvalitet ska uppnås. En viktig utgångspunkt i förhållande till många andra länder med lärlingsutbildning är att gymnasial lärlingsutbildning i är en del av gymnasieskolan, som är en del av det offentliga utbild- ningssystemet. Det innebär att det inte bara är skolhuvudmannen och parterna på arbetsmarknaden som har inflytande över utbild- ningen. Det finns även en offentligrättslig reglering som måste till- godoses. Detta begränsar naturligtvis flexibiliteten men tillför många andra värden. Både Kommittén och den särskilde utredaren i Lärlingsutred- ningen har uppmärksammat brister i försöksverksamhetens kvalitet och lyfter fram behovet av ett system för kvalitetssäkrings av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Kommittén har tidigare pekat på dilemmat att skolan inte förfogar över produktionsmiljön i ett före- tag, utan måste anpassa utbildningen till befintliga förutsättningar. I båda fallen är utgångspunkten att de mål som finns i de nationella styrdokumenten för utbildningen ska nås.