sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — När det gäller integritetsfrågorna var Datainspektionen kritisk och betonade att en ny omfattande insamling hos myndigheter av uppgifter om enskilda personer, utökade elektroniska informa- tionsutbyten mellan vissa myndigheter av sådana uppgifter och förändrade användningsområden för insamlad information måste föregås av noggranna avvägningar mellan behovet av effektivitet och behovet av integritetsskydd. Datainspektionen menade att sådana avvägningar saknades i betänkandet. 1 Fi2008/4266/BuS. utredningar inom närliggande område I och svartjobb i del 2 (rapport 2007:1) föreslogs en frivillig webbaserad lönecentral som skulle hantera hela löneredovisningen med skatteavdrag, kontroll- uppgiftslämnande och uträkning av arbetsgivaravgifter. Skatte- verket fick i regleringsbrev för budgetår 20082 i uppdrag att utreda de juridiska och ansvarsmässiga aspekterna av ett genomförande av förslaget om en webbaserad lönecentral. skulle också utreda formerna för utveckling och framtida förvaltning. I slutrapport från Månadsuppgift och skatte- deklaration3 gjorde den bedömningen att någon webbaserad lönecentral inte borde skapas. föreslog dock ett obligatoriskt system som innebär att arbetsgivare i elektronisk form ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå . föreslog också att den årliga kontrolluppgiften om lön och avdragen skatt skulle avskaffas. För att underlätta för arbetsgivare föreslogs att månadsuppgifterna skulle förtryckas i elektroniska skattedeklarationer. Det skulle innebära att uträkning av preliminär skatt, baserad på skattetabell eller enligt jämkningsbeslut, skulle kunna lämnas som en service åt arbetsgivarna. föreslog i rapporten till minskat uppgifts- lämnande för företag från en samordningsstruktur som verket ansåg skulle effektivisera uppgiftshanteringen. I rapporten lämnades förslag om inrättande av ett samordnings- organ. Med samordningsorgan avses en organisatorisk enhet som ska ha till uppgift att besluta om åtgärder som innebär att företagens uppgiftslämnande förenklas och begränsas bl.a. genom återanvändning av redan insamlad information. Till stöd för detta arbete skulle ett referensregister finnas över näringslivets uppgifts- lämnande. Enligt rapporten skulle detta innebära att uppgifts- lämnarbördan för företagen gentemot statliga myndigheter sannolikt reduceras på ett koordinerat, strukturerat och enhetligt sätt. En förebild är det norska . 2Regeringsbeslut 24, . 3Bilaga till dnr 131 420079-08/113. utredningar inom närliggande område Samordningsorganets verksamhet ska enligt förslaget omfatta förpliktelser som följer av lag eller förordning för företag att lämna uppgifter till myndigheter under regeringen. Det krävs dock viss struktur och regelbundenhet på uppgiftsinlämningen för att den ska omfattas av samordningen. Enligt förslaget ska samordnings- organets verksamhet omfatta samråd, samordning, definition, information och statistik. gjorde en ekonomisk bedömning av sitt förslag. Investerings- eller anläggningskostnaderna för ett samordnings- organ bedömde man till 20–. Drift- och underhållskostnader bedömde man till . För övriga myndigheter bedömde man initialkostnader till 12–och löpande kostnader till 2–. Verket menade att reformen skulle vara samhällsekonomiskt lönsam redan efter 1–. , som hade i uppdrag att pröva om det var lämpligt att utöka möjligheterna för myndigheterna till elektroniskt informationsutbyte, lämnade betänkandet Utökat elektroniskt informationsutbyte (SOU 2007:45). Utredning- en hade även att ta ställning till om informationsutbyten mellan myndigheter går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Syftet med informations- utbytet var att förebygga och upptäcka felaktiga utbetalningar, säkerställa korrekta beslutsunderlag, förbättra servicen för den enskilde och öka effektiviteten hos myndigheterna. Utredningen fann att de särskilda registerförfattningar som reglerar myndigheternas behandling av personuppgifter saknar en enhetlig struktur och att begreppsbildningen är oklar. Utredningen ansåg att det borde ske en allmän översyn av gällande register- författningar och av begreppsbildningen på området. Utredningen föreslog bl.a. att ytterligare uppgifter skulle lämnas från till för beräkning av sjukpenning- grundande inkomst och för beräkning och kontroll av bostads- bidrag. Utredningen ansåg vidare att ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter skulle leda till stärkt kontroll av statliga medel, en effektivare ärendehantering och en ökad service och förutsebarhet för den enskilde. utredningar inom närliggande område elektroniskt informationsutbyte skulle enligt utredningen gå att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Vi återkommer i kapitel 6 till informations- utbytesutredningens ställningstaganden. skickades på remiss. Flertalet remissinstanser delade utredningens bedömning att det finns ett behov av ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter. Mot bakgrund av bl.a. regeringens ställningstaganden i proposi- tionen (prop. 2007/08:126) gjorde regeringen i prop. 2007/08:160, Utökat elektroniskt informationsutbyte (Informations- utbytespropositionen) en annan bedömning i vissa frågor än den som utredningen grundade sina förslag på. Flera av de lagförslag som lämnades av informationsutbytesutredningen behandlades dock i propositionen. Vi återkommer i kapitel 6 till regeringens ställningstaganden. har granskat om regeringen och myndigheterna utnyttjar de möjligheter till utökat elektroniskt informationsutbyte som lag och teknik erbjuder. Resultatet av granskningen framgår av rapporten, RiR 2010:18, Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem – Hur möjligheter till effektivisering utnyttjats. undersökte informationsutbyten inom aktivitetsstöd, sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. När det gäller socialnämnderna har kommunerna enligt förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen, rätt att ta del av uppgifter från , Centrala studiestöds nämnden, CSN, , , och arbetslöshetskassorna. I rapporten konstaterades att det endast förekommer elektroniskt informationsutbyte med och . En orsak till att kommunerna inte skapat något elektroniskt informationsutbyte i övrigt är att det enligt kommunerna är svårt utredningar inom närliggande område att skapa en lösning som alla kommuner kan använda. Eftersom kommunerna är fristående finns ingen gemensam samtalspart för dem. Enligt rapporten används dock huvudsakligen två IT- leverantörer som tagit fram tekniska lösningar för elektroniskt informationsutbyte. har löst problemet genom att ta fram en egen standard som kommunerna får ansluta sig till om de vill ta del av information. menar att denna typ av lösning kan bli dyr om inte alla kommuner ansluter sig. konstaterade i sina slutsatser att ett elektroniskt informationsutbyte kan effektivisera handläggningen av ekono- miskt bistånd avsevärt. Jämfört med att kontroller utförs manuellt uppskattar att kommunerna sammanlagt kan göra en årlig nettobesparing på genom ett elektroniskt informationsutbyte. Det framkommer dock i rapporten att inte genomfört någon systematisk analys av sekretesslagstiftningen eller analyserat eventuella argument som talar emot att tillåta elektroniska informations- utbyten. 4Gällande regler och praktisk hantering I detta kapitel redogörs för gällande bestämmelser om kontroll- uppgift om ersättning som getts ut i inkomstslaget tjänst, för redo- visningen i skattedeklaration och för hur den praktiska hanteringen av kontrolluppgifter och skattedeklarationer går till hos Skatte- verket. I kapitlet finns även en kort beskrivning av hur handlägger en ansökan om dagersättning. Utredningen har även valt att i korthet redogöra för Kronofogde- myndighetens handläggning i samband med utmätning av lön, handläggningen hos socialnämnderna av ansökan om försörjnings- stöd, handläggning av ansökan om dag- ersättning, arbetslöshetskassornas handläggning av ansökan om arbetslöshetsersättning, Arbetsförmedlingens handläggning av ansökan om etableringsersättning till nyanlända invandrare och handläggning av dagsböter. Redogörelsen är främst inriktad på att beskriva vilken information om en sökandes inkomst som respektive myndighet, kommun eller arbetslöshets- kassa behöver och hur de får tillgång till denna information. Utredningen vill betona att det endast är ett urval av myndigheter som beskrivs där månadsuppgift om inkomst av tjänst skulle kunna komma till användning. Gällande regler och praktisk hantering 4.2Bakgrund till nuvarande regler om kontrolluppgift Den taxeringslag (1956:623) som gällde års taxering, innehöll regler om uppgiftsskyldighet. Bestämmelserna delades senare upp i två nya lagar, den nuvarande taxeringslagen (1990:324), som inte innehåller några bestämmelser om uppgiftsskyldighet, och den dåvarande lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. tillsattes en utredning som bl.a. skulle göra en systema- tisk översyn av reglerna om uppgiftsskyldighet och utarbeta så enkla och enhetliga regler som möjligt (dir. 1995:12). Utredningen, som benämndes , lämnade i sitt slutbetänkande Självdeklaration och kontrolluppgifter – förenklade förfaranden (SOU 1998:12) förslag till en ny lag om självdeklara- tion och kontrolluppgifter. förslag omarbetades och anpassades till inkomstskattelagen (1999:1229) i departementspromemorian En ny lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter (Ds 2000:70) som låg till grund för den nuvarande lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, LSK. lämnade sitt slut- betänkande Skatteförfarandet (SOU 2009:58). Utredningen föreslog att de bestämmelser som gäller skatteförfarandet och som finns i taxeringslagen, skattebetalningslagen (1997:483), SBL, och LSK samlas i en skatteförfarandelag. Reglerna som gäller kontrolluppgift i inkomstslaget tjänst föreslås vara i stort sett desamma som de regler som gäller . En lagrådsremiss om skatteförfarandet beslutades och har över- lämnats till Lagrådet. I kommande avsnitt anges därför, förutom nu gällande regler, även motsvarande regler i förslaget till Skatteförfarandelag. 4.2.1Gällande regler om kontrolluppgift i inkomstslaget tjänst Kontrolluppgift ska enligt 6 kap. 1 § LSK, lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Vad som utgör inkomst av tjänst framgår av 10 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) och vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst framgår Gällande regler och praktisk hantering av 11 kap. samma lag. Till inkomst av tjänst räknas bl.a. inkomster på grund av anställning och uppdrag. Enligt huvudregeln ska löner, arvoden, pensioner, förmåner, sjukpenning, föräldrapenning och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt. Motsvarande regel finns i 15 kap. 2 § förslaget till Skatteförfarandelag, SFL. För fysiska personer ska enligt 6 kap. 2 § LSK kontrolluppgift lämnas av den som har gett ut ersättningen eller förmånen. Det innebär att både arbetsgivare och myndigheter omfattas av reglerna. Motsvarande regel finns i 15 kap. 3–4 §§ förslaget till SFL. En kontrolluppgift ska bl.a. innehålla identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som kontrolluppgiften lämnas för, värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut, den tid ersättningen eller förmånen avser och uppgift om avdragen skatt. Kontrolluppgift ska enligt 14 kap. 1 § LSK lämnas till Skatte- verket året efter inkomståret. Arbetsgivaren ska skicka ett meddelande till arbetstagaren med mot- svarande innehåll. Motsvarande regel finns i 24 kap. 1 § och 34 kap. 3 § förslaget till SFL. Av 1 kap. 4 § LSK framgår för vilka syften kontrolluppgifter ska lämnas. Kontrolluppgift lämnas för andra än uppgiftslämnaren själv till ledning för taxering enligt taxeringslagen, bestämmande av underlag för egenavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980), bestämmande av underlag för skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, bestämmande av underlag för avgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, registrering av skatteavdrag enligt SBL, beräkning av pensions- grundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, beskattning enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, samt beskattning utomlands. Motsvarande regler finns i 14 kap. 1 § förslaget till SFL. Gällande regler och praktisk hantering Av 10 kap. 9 § SBL, framgår att en skattedeklaration ska lämnas av den som varit skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivar- avgifter. Motsvarande regel finns i 26 kap. 2 § förslaget till SFL (s.k. arbetsgivardeklaration). Skattedeklaration ska lämnas för varje redovisningsperiod, vilken i normalfallet omfattar en kalender- månad. I skattedeklarationen redovisas den sammanlagda ersättningen från vilken utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag och sammanlagt avdraget belopp, 10 kap. 17 § SBL. Motsvarande regel finns i 26 kap. 18–19 §§ förslaget till SFL. Någon redovisning av hur stor ersättning som betalats ut till varje enskild anställd eller hur stort skatteavdrag som gjorts för varje anställd under den aktuella månaden görs inte. Enligt 10 kap. 13 a § första stycket SBL får en fysisk person eller ett dödsbo som har betalat ut ersättning för arbete till en annan fysisk person fullgöra skyldigheten att lämna skattedeklaration för den ersättningen genom att lämna en förenklad skattedeklaration, om ersättningen inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet. Enligt andra stycket samma bestämmelse ska en förenklad skattedeklaration lämnas för varje betalningsmot- tagare och för varje redovisningsperiod under vilken ersättning för arbete betalats ut. Motsvarande regel finns i 26 kap. 4 § förslaget till SFL. Kontrolluppgift behöver inte lämnas beträffande förmån som redovisats i en förenklad skattedeklaration (6 kap. 5 § 4. SBL, 15 kap. 8 § 3. Den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivar- avgifter ska enligt 3 kap. 1 § SBL vara registrerad hos . Motsvarande regel finns i 7 kap. 1 § förslaget till SFL. Enligt 3 kap. 5 § SBL ska upprätta ett skattekonto för varje person som är skattskyldig enligt SBL. På varje skattekonto bokförs löpande debiterade skatter. Samma sak gäller för de skatter som en skattskyldig redovisar i en skattedeklaration, dvs. Gällande regler och praktisk hantering skatt och arbetsgivaravgifter. På skattekontot bokförs varje betalning som den skatt- eller avgiftsskyldige gör. Slutlig skatt bokförs på skattekontot i samband med att den slutliga skatten debiteras. Preliminär skatt som redovisas i kontrolluppgift redovisas på den skattskyldiges konto i samband med att den slutliga skatten debiteras. Motsvarande regel finns i 61 kap. 1–2 §§ förslaget till SFL. Redovisningen i skattedeklarationen omfattar alla de skatter och avgifter för vilka det finns redovisningsskyldighet och som förfaller till betalning under månaden. som det förekommit någon transaktion på kontot stäms det av. Minst en gång görs en avstämning av samtliga skattekonton. Denna görs i samband med avstämningen mellan preliminär och slutlig skatt. Avstämningen ska normalt följas av ett kontoutdrag som visar ställningen på kontot. Ett överskott på kontot ska normalt vara tillgängligt för kontohavaren. Av 8 kap. 7 § SBL framgår att om en arbetstagare anmäler till sin arbetsgivare att skatteavdrag från ersättning som utgör arbets- tagarens huvudsakliga ersättning (huvudinkomst) ska göras är arbetsgivaren skyldig att göra avdrag med det begärda beloppet. Motsvarande regel finns i 11 kap. 22 § förslag till SFL. Förhöjt skatteavdrag kan vara ett sätt att undvika kvarstående skatt som arbetstagaren i annat fall kan få till följd av extrainkomster eller liknande. Alternativet är att den som tar emot ersättning gör egna inbetalningar till sitt skattekonto under inkomståret vilka kommer att föranleda överskott och ränta på kontot. Det finns också en möjlighet att begära att beräknar skatteavdraget enligt särskild beräkningsgrund (8 kap. 11 § SBL) eller att begära ändrad beräkning av skatteavdraget (8 kap. 29 § SBL). I SFL återfinns motsvarande bestämmelser i 55 kap. 9 §. 4.6Informationsflödet och den praktiska hanteringen hos myndigheterna Följande avsnitt bygger på uppgifter som utredningen inhämtat från berörda myndigheter. Gällande regler och praktisk hantering En arbetsgivare måste lämna en anmälan om registrering som arbetsgivare till . I anmälan, som kan lämnas elektroniskt eller på blankett, ska datum för första löneutbetalning anges samt beräknat antal anställda. Arbetsgivaren registreras i arbetsgivarregister från och med den 1:a efter den månad då löneutbetalning skedde första gången. Ett registreringsbevis skickas ut till berörd arbetsgivare. Registreringen får till följd att en skattedeklaration skickas ut genom ett centralt utskick från . Deklarationsutskick görs ungefär en månad innan skattedeklarationen ska vara Skatte- verket till handa. Om nyregistrering av arbetsgivare sker efter det att centralt deklarationsutskick gjorts, skickas den första skattedeklarationen ut manuellt av den handläggare som gör nyregistreringen. Skattedeklaration, som kan lämnas elektroniskt eller på papper, ska lämnas till senast på redovisningsperiodens förfallodag, som är den 12:e i (den 17:e). Enligt uppgift från lämnade av arbetsgivarna skattedeklarationen elektroniskt. Betalning av skatter och avgifter ska vara bokförda på plus- eller bankgirokonto senast på redovisningsperiodens förfallo- dag. På förfallodagen fattar beslut om skatt och avgift att betala. Om skattedeklaration inte har lämnats sker normalt skönsbeskattning enligt bestämmelserna i . En arbetsgivare kan begära omprövning av beskattningsbeslut före utgången av det sjätte året efter beskattningsåret. Begäran om omprövning lämnas antingen i en skrivelse eller genom rättade uppgifter i ett deklarationsformulär. Efter att ha tagit ställning till begäran om omprövning fattar ett formellt omprövningsbeslut avseende redovisningsperioden. Innan beslut om omprövning som innebär en avvikelse från begäran fattas ska förslaget kommuniceras med arbetsgivaren. kan även på eget initiativ ompröva sina beslut. Omprövningsbeslut som är till fördel för arbetsgivaren får meddelas senast under det sjätte året efter beskattningsåret. Omprövningsbeslut som är till nackdel för arbetsgivaren får inte meddelas senare än efter beskattningsåret. Gällande regler och praktisk hantering beslut till nackdel för arbetsgivaren fattas på grund av att det finns skäl för efterbeskattning får beslutet dock meddelas till och med sjätte året efter utgången av beskattningsåret. Beslut till nackdel för arbetsgivaren initieras vanligen av kontroll- verksamhet. Samtliga uppgifter i den beslutade skattedeklarationen lämnas en gång till , . På skattekontot samlas de uppgifter som redovisats i skattedeklarationen (moms, arbetsgivaravgifter och avdragen skatt), debiterad preliminär skatt, redovisning av övriga skatter som omfattas av skattekontosystemet och inbetalningar som gjorts under månaden. Inbetalda belopp är inte avsedda för någon bestämd skatt eller avgift utan ska täcka de skatter och avgifter som finns debiterade på kontot. Skattekontot stäms av första helgen i . Kontrolluppgift per individ, där bl.a. kontant bruttolön och avdragen skatt ska framgå, lämnas av arbetsgivaren och ska vara till handa året efter beskattnings- året. Kontrolluppgift ska även skickas till den anställde. Flertalet kontrolluppgifter lämnas elektroniskt, men de kan även lämnas på blankett. När det gäller taxering lämnades enligt uppgift från av kontrolluppgifterna elektroniskt. SCB får av del av kontrolluppgifterna. När kontrolluppgifter har kommit in sker en avstämning på arbetsgivarnivå mellan summan av uppgifter som redovisats i kontrolluppgiften och summan av uppgifter som redovisats i skattedeklarationer som lämnats för redovisningsperioder . Denna avstämning är viktig för att säkerställa att skatte- beräkningen och uppgifterna som förtryckts i den anställdes inkomstdeklaration är korrekta. Kontrolluppgiften ligger till grund för arbetstagarnas inkomst- deklarationer (uppgifterna som redovisats i kontrolluppgiften förtrycks i inkomstdeklarationerna). En arbetsgivare kan rätta lämnade kontrolluppgifter. Rättelse kan ske genom datamedium, filöverföring eller med manuellt upprättade kontrolluppgifts- blanketter. Rättelse som görs taxeringsåret beaktas vid förtryckning av arbetstagarens inkomstdeklaration. Om det enda felet i en kontrolluppgift är arbetsställenummer, så ska Gällande regler och praktisk hantering rättade uppgifter lämnas direkt till SCB i den s.k. (företags- och registerbaserad sysselsättningsstatistik). Inkomstdeklarationerna skickas ut till arbetstagarna . Inkomstdeklarationen ska lämnas till . Den enskilde kan rätta uppgifter i deklarationen och lägga till uppgifter eller bilagor till och med . registrerar att deklarationen har kommit in och i förekommande fall granskas och utreds uppgifterna i deklara- tionen. Granskningsperioden pågår till och med november månad. Slutlig skatt räknas ut och slutskattebesked skickas ut , augusti, september eller december. Reglerna om sjukpenninggrundande inkomst, SGI, finns i 24– 26 kap. socialförsäkringsbalken, SFB. Bland annat anges i 24 kap. 2 och 3 §§ SFB att SGI – utöver sjukpenning – ligger till grund för beräkning av -föräldrapenning på sjukpenningnivån, -tillfällig föräldrapenning, Av 25 kap. 2 § SFB framgår att sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete antingen 1.som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller 2.på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Gällande regler och praktisk hantering I 26 kap. 2 § SFB anges att SGI bestäms för en försäkrad i samband med att han eller hon begär att få en förmån som beräknas på grundval av sjukpenninggrundande inkomst eller att det behövs för handläggningen av ett ärende. I 26 kap. 3 § SFB anges även att på begäran av en försäkrad ska bestämma den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst även om något ersättningsärende inte är aktuellt. Fastställande av sjukpenninggrundande inkomst, SGI När en enskild begär dagersättning är inkomstuppgiften förtryckt på ansökningsblanketten om SGI fastställts tidigare. Inkomst- uppgifter fylls i manuellt av den enskilde om SGI inte fastställts tidigare eller om förtryckta inkomstuppgifter förändrats. Om den enskilde lämnar en ny inkomstuppgift som skiljer sig från tidigare fastställd SGI utreder i vissa fall skillnaderna. I första hand bedöms om en höjning av tidigare fastställd SGI är rimlig. I andra hand kontrolleras uppgifterna med den försäkrade och dennes arbetsgivare. I enstaka fall kan begära in kontrolluppgift från . Det sker dock sällan. Om SGI inte har fastställts tidigare hämtar i första hand in uppgiften från den som begär viss ersättning. kan också göra en förfrågan hos arbetsgivaren om vilken inkomst den enskilde har innan beslut om SGI fattas. En del av ärenden är s.k. utredningskrävande ärenden (enligt av samtliga SGI- ärenden). Här ingår bl.a. fastställande av SGI för egenföretagare, för de som både är anställda och egenföretagare, för dem som är anställda i eget aktiebolag, för dem som arbetar oregelbundet och har oregelbunden inkomst och för dem som har inkomst från utlandet. När det gäller dessa ärendegrupper används uppgifter om pensionsgrundande inkomst. inhämtas kontrolluppgifter från , vilket vanligen sker per telefon. Försäkrings- kassan inhämtar kontrolluppgifter från även i så kallade kontrollutredningar, dvs. i de fall när det finns tecken på att SGI fastställts på felaktiga grunder. Gällande regler och praktisk hantering