sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Om tillstånd krävs enligt 2 § första stycket 2, ska föreningen skriftligen under- rätta sina kända borgenärer om minskningsbeslutet. Underrättelserna ska inne- hålla uppgift om att föreningen avser att ansöka om tillstånd att verkställa minskningsbeslutet samt uppgift om borgenärernas rätt enligt 6 § att motsätta sig att beslutet verkställs. Borgenärerna behöver inte underrättas om en revisor i ett skriftligt, undertecknat yttrande uttalar att han eller hon inte har funnit att minsk- ningen medför någon fara för borgenärerna. Inte heller behöver underrättelse skickas till borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). En revisor som avses i andra stycket ska vara en auktoriserad eller god- känd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om inte annat framgår av stadgarna, ska revisorn utses av föreningsstämman. Om föreningen har en revisor och annan särskild revisor inte är utsedd, ska han eller hon utföra granskningen. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den utgör en del av det regelverk som syftar till att förhindra att en minskning av reservfonden för annat ändamål än förlusttäckning skadar borgenärerna. Enligt första stycket – som har utformats efter förebild av 20 kap. 24 § aktiebolagslagen – ska föreningen underrätta sina borgenärer om en förestående minskning av reservfonden av detta slag. En sådan underrättelse ska innehålla uppgift om att borgenärerna har rätt att motsätta sig minskningen. Underrättelsen förutsätts ge borge- närerna möjlighet att uppmärksamma det åtföljande tillståndsför- farande som regleras i 16 kap. 4–7 §§. Av andra stycket – som också har förebild i 20 kap. 24 § aktie- bolagslagen – framgår att några underrättelser inte behöver skickas, om en revisor skriftligen har uttalat att han eller hon inte har funnit att minskningen medför någon fara för borgenärerna. Det behöver inte heller skickas några underrättelser till borgenärer, vilkas an- språk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). Av 23 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. framgår att underrättelse inte heller behöver skickas till pensionsborgenärer som avses i den paragrafen, om tillsynsmyndigheten medger det. Ett revisorsyttrande av det slag som avses i paragrafen måste lämnas av en auktoriserad eller godkänd revisor. en revisor, är det i princip denne som ska lämna yttrandet. Föreningen kan dock utse annan auktoriserad eller godkänd revisor. Saknar fören- ingen revisor måste en särskild revisor utses. Om inte annat anges i stadgarna, är det föreningsstämman som ska utse revisor. 16 kap. 4 § Föreningen ska, i sådana fall som avses i 2 § första stycket 2, ansöka om till- stånd att verkställa minskningsbeslutet. Ansökan ska göras hos . Den ska ges in från minskningsbeslutet. Till ansökan ska det fogas ett intyg från föreningens styrelse eller verk- ställande direktör om att föreningens kända borgenärer har underrättats en- ligt 3 § första stycket. Om det finns ett sådant yttrande som avses i 3 § andra stycket, ska i stället yttrandet fogas till ansökan. Om föreningen inte har bi- fogat vare sig ett sådant intyg eller ett sådant yttrande, ska förelägga föreningen att avhjälpa bristen. Om föreningen inte gör detta, ska an- sökan avvisas. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den innehåller – tillsammans med de följande paragraferna – bestäm- melser om sådant tillstånd till att verkställa ett beslut om minsk- ning som krävs när minskning sker för annat ändamål än förlust- täckning. Den har utformats efter förebild av bestämmelserna i 20 kap. 25 § aktiebolagslagen. Tiden för ansökan har dock satts från minskningsbeslutet och inte – som i aktiebolags- lagen – från registreringen av beslutet. Kallelse på föreningens borgenärer 16 kap. 5 § Om finner att det inte finns något hinder mot ansökan enligt 4 §, ska verket kalla föreningens borgenärer. Verket ska dock inte kalla borge- närer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som om- fattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). Kallelsen ska innehålla föreläggande för den som vill motsätta sig ansökan att senast viss dag skriftligen anmäla detta. Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att han eller hon annars anses ha medgett ansökan. ska skyndsamt kungöra kallelsen i Post- och . Verket ska vidare skicka en särskild underrättelse om kallelsen till . Av paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande förenings- lagen, framgår att i ett ärende om tillstånd att verk- ställa beslut om minskning av reservfonden ska utfärda en kallelse på föreningens borgenärer. Bestämmelserna om detta har utformats efter mönster av bestämmelserna i 20 kap. 26 § aktiebolagslagen. Kallelsen ska enbart komma till uttryck i en kungörelse i Post- och . Därutöver ska underrättas. Kallelsen utgör utgångspunkt för en frist inom vilken borgenärerna har möj- lighet att motsätta sig ansökan om tillstånd att verkställa minsk- ningen. Kallelsen ska inte omfatta borgenärer, vilkas anspråk enbart avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av löne- garanti enligt lönegarantilagen; sådana borgenärer saknar rätt att motsätta sig minskningen av reservfonden (se även 23 § lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m.). När ska lämna tillstånd till minskning av reservfonden 16 kap. 6 § Om inte någon av de borgenärer som har blivit kallade enligt 5 § motsätter sig ansökan inom förelagd tid, ska ge föreningen tillstånd att verkställa minskningsbeslutet. Motsätter sig någon borgenär ansökan, ska verket överlämna ärendet till tingsrätten i den ort där föreningens styrelse har sitt säte. Paragrafen anger när – efter att ha utfärdat kallelse på borgenärerna – ska ge det sökta tillståndet att verkställa minsk- ningen av reservfonden. Tillstånd ska ges om ingen av de borge- närer som har omfattats av kallelsen (jfr kommentaren till före- gående paragraf) motsätter sig ansökan. Så är fallet om borgenär- erna inte hör av sig eller om de visserligen hör av sig men inte framför några invändningar mot ansökan. Om någon borgenär mot- sätter sig ansökan, måste däremot lämna ärendet vidare till allmän domstol. Med motsätter sig avses här även att borge- nären motsätter sig minskningen i allmänna ordalag – med eller utan angivande av skäl – eller ställer villkor för att godkänna minsk- ningen. När allmän domstol ska lämna tillstånd till minskning av reservfonden 16 kap. 7 § Om ett ärende om tillstånd att få verkställa minskningsbeslut har överläm- nats till domstol, ska tillstånd lämnas om det visas att de borgenärer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet för sina fordringar. I annat fall ska ansökan avslås. Paragrafen reglerar under vilka förutsättningar en domstol, till vilken ett tillståndsärende har överlämnats enligt 16 kap. 6 §, ska ge till- stånd till verkställandet av ett beslut om minskning av reserv- fonden. Bestämmelserna har utformats med 20 kap. 28 § aktiebolags- lagen som förebild. I 17 kap. 24 § i förslaget finns en likadan be- stämmelse, såvitt gäller verkställande av fusionsplan, vilken går till- baka på gällande rätt (se prop. 2008/09:15 s. 136 och prop. 1993/94:196 s. 193). Fusion mellan ekonomiska föreningar Vad en fusion innebär 17 kap. 1 § Två eller flera ekonomiska föreningar kan gå samman genom att samtliga tillgångar och skulder i en eller flera av föreningarna övertas av en annan förening (fusion). Vid fusionen upplöses den eller de överlåtande förening- arna utan likvidation och medlemmarna i denna eller dessa föreningar blir medlemmar i den övertagande föreningen. 1.mellan den övertagande föreningen på ena sidan och en eller flera över- låtande föreningar på den andra (absorption), eller 2.mellan två eller flera överlåtande föreningar genom att de bildar en ny, övertagande förening (kombination). Paragrafen motsvarar 12 kap. 1 § i den nuvarande föreningslagen (se prop. 2007/08:15 s. 127 samt, ifråga om äldre rätt, prop. 1986/87:7 s. 231 f.). Huvudprinciperna för en fusion mellan ekonomiska fören- ingar är alltså enligt förslaget desamma som : 1.Tillgångar och skulder i en eller flera föreningar övergår på en annan förening. 2.Den eller de överlåtande föreningarna upplöses utan likvida- 3.Medlemmarna i den eller de överlåtande föreningarna blir med- lemmar i den övertagande föreningen. 4.Den övertagande föreningen kan vara en befintlig förening (fusionen benämns då absorption) eller en förening som bildas i och med fusionen (kombination). 17 kap. 2 § Vid fusionen kan vederlag lämnas till de medlemmar vars rättigheter minskar i värde genom fusionen. Vederlaget kan bestå av pengar eller av annan egen- dom. Paragrafen behandlar s.k. fusionsvederlag. Frågan har behandlats i avsnitt 15.2.4 Vid vanlig fusion mellan aktiebolag ska det alltid utgå fusions- vederlag till aktieägarna i överlåtande bolag. att dessa aktieägare – vars aktier i överlåtande bolag ju genom fusionen förlorar allt värde – inte utan vidare blir delägare i det över- tagande bolaget. De måste därför kompenseras för förlusten av sina aktier i det överlåtande bolaget. Vid fusion mellan ekonomiska föreningar uppkommer inte samma behov av kompensation till med- lemmarna i en överlåtande förening. Deras medlemskap i den föreningen kommer i och för sig genom fusionen att förlora allt värde, eftersom fusionen innebär att föreningen upplöses, men genom fusionen blir de automatiskt medlemmar i den överlåtande fören- ingen och det nominella värdet av deras insatser förblir där det- samma som det i den överlåtande föreningen. Det är emellertid inte säkert att medlemskapet i den övertag- ande föreningen i praktiken är lika ekonomiskt fördelaktigt som medlemskapet i den överlåtande föreningen. Om den övertagande föreningen har en sämre ekonomi än den överlåtande föreningen, kan detta få till följd att andelsrättens faktiska värde vid en över- låtelse minskar. Mindre värdeminskningar av detta slag torde med- lemmen normalt få acceptera, eftersom det vanligen kan antas att en fusion har sådana synergieffekter att den ändå är till fördel för samtliga medlemmar som berörs av den. Om värde- skillnaden är mera påtaglig, är det emellertid rimligt att den ut- jämnas genom att den övertagande föreningen lämnar medlemmarna i den överlåtande föreningen särskild ersättning, fusionsvederlag. Även om de föreningar som deltar i fusionen har en likartad ekonomi kan det i enskilda fall finnas anledning att betala fusions- vederlag till medlemmarna i en överlåtande förening. Så är fallet om dessa medlemmar har haft stadgeenliga rättigheter i den överlåt- ande föreningen som de kommer att sakna i den övertagande föreningen, t.ex. rätt att vid utträde erhålla en andel i föreningens fria egna kapital. En bedömning måste här göras från fall till fall. Fusionsvederlag kan utgå även till medlemmar i den övertagande föreningen. En situation där det är naturligt att så sker är när den övertagande föreningen före fusionen har haft en bättre ekonomi än den har efter det att de överlåtande föreningarna har gått upp i föreningen. Om värdet av medlemmens andel till följd av detta kan antas komma att påverkas negativt, kan detta motivera att med- lemmen kompenseras genom ett fusionsvederlag. Fusionsvederlaget ska betalas av den ena föreningen till med- lemmarna i den andra. Det finns i och för sig ingenting som hindrar att medlemmarna i den berörda föreningen kommer överens om att motsvarande ersättning i stället ska betalas av medlemmarna i någon eller några av föreningarna men sådan ersättning utgör inte fusions- vederlag i lagförslagets mening. Enligt den föreslagna lagtexten kan fusionsvederlag utgå. Ord- valet markerar att föreningarna har ett visst utrymme att själva bestämma om fusionsvederlag ska utgå. Ett fusionsbeslut som får till följd att vissa medlemmars rättigheter påtagligt minskar utan att dessa medlemmar kompenseras för detta torde emellertid strida mot likhetsprincipen och kan därför angripas genom klandertalan. I den föreslagna lagtexten har även klargjorts att fusionsveder- laget kan bestå av, utöver pengar, annan egendom, dvs. av alla olika slag av lös eller fast egendom. Fusionsvederlag i form av pengar kan lämnas genom att medlemmen tillgodoräknas motsvarande be- lopp vid samhandeln med föreningen, t.ex. genom att han eller hon ges ett högre avräkningspris . Ett åtagande från föreningens sida att utföra arbete eller tillhandahålla en tjänst kan däremot inte utgöra fusionsvederlag. Det ligger i sakens natur att värdet av fusionsvederlaget ska motsvara den uppskattade minsk- ningen av medlemmens rättigheter. De deltagande föreningarnas redovisningsvaluta 17 kap. 3 § Fusion får ske endast om överlåtande och övertagande föreningar har samma redovisningsvaluta. Paragrafen överensstämmer med 12 kap. 2 § i den nuvarande fören- ingslagen (se prop. 1999/2000:23 s. 95 f. och 228 och prop. 2007/08:15 s. 127). Fusion när överlåtande förening har gått i likvidation 17 kap. 4 § Fusion får ske även om överlåtande förening har gått i likvidation, under förutsättning att skifte av föreningens tillgångar inte har påbörjats. Om överlåtande förening har gått i likvidation, ska likvidatorerna, när en fusionsplan har upprättats enligt 6 §, lämna slutredovisning över sin förvalt- ning. När fusionsplanen har blivit gällande i föreningen, ska slutredovisningen läggas fram på en föreningsstämma. För slutredovisningen och dess gransk- ning gäller i övrigt vad som sägs i 18 kap. 30 §. Likvidationen ska anses avslutad när anmälan om fusionen har registrerats enligt 25 § eller tillstånd att verkställa en fusionsplan har registrerats enligt 29 § fjärde stycket. Paragrafen överensstämmer med 12 kap. 3 § i den nuvarande fören- ingslagen (se prop. 2007/08:15 s. 127). 17 kap. 5 § Innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande förening ska i den övertagande föreningen ha minst motsvarande rättigheter som i den överlåtande föreningen. Detta gäller dock inte om innehavarna enligt fusions- planen har rätt att få sina värdepapper inlösta av den övertagande föreningen. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. En motsvarande bestämmelse finns i 23 kap. 5 § aktiebolagslagen. Frågan har behandlats i avsnitt 15.2.4. Såsom framgår av 17 kap. 1 § innebär fusionen bl.a. att över- låtande förenings förpliktelser övergår på den övertagande fören- ingen. Den som har en fordran på en överlåtande förening kan alltså efter fusionen kräva den övertagande föreningen på betalning. Av 17 kap. 1 § följer emellertid inte någon rätt för innehavaren av ett värdepapper som är förenat med en särskild rätt i den överlåt- ande föreningen att efter fusionen utöva motsvarande rätt i den över- tagande föreningen. Syftet med den här paragrafen är att säkerställa att innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter inte gör några rättsförluster genom fusionen. Enligt paragrafen ska innehavare av sådana värde- papper ha minst motsvarande rättigheter i den övertagande fören- ingen. Med särskilda rättigheter avses andra rättigheter än rena penningfordringar. Ett exempel på sådana särskilda rättigheter är de rättigheter som följer med förlagsandelar i föreningen. Andra sär- skilda rättigheter är den rätt till styrelserepresentation eller den rätt att utse revisor i föreningen som innehavaren av ett värdepapper kan vara tillförsäkrad. Även olika slag av vinstandelsrättigheter hör hit. Rättigheter som är knutna till medlemskapet i föreningen faller däremot utanför paragrafens tillämpningsområde. Om det i skuldebrevet eller motsvarande handling finns bestäm- melser om innehavarens rätt vid fusion, ska dessa tillämpas, oavsett om detta innebär att rättighetsinnehavarens ställning i den övertag- ande föreningen blir sämre än den var i den överlåtande föreningen. I andra fall är den överlåtande föreningen skyldig att reglera situa- tionen på ett sätt som är godtagbart för innehavaren av värde- Denne har i princip rätt att få samma slag av rättigheter i den övertagande föreningen som han eller hon har haft i den över- låtande föreningen och kan även kräva att rättigheterna, så långt möjligt, har samma värde och omfattning. Det står emellertid den överlåtande föreningen och rättighetsinnehavarna fritt att träffa avvikande överenskommelser i saken, t.ex. att rättighetsinnehavarna ska få sina rättigheter inlösta. Redan i fusionsplanen ska anges hur den överlåtande föreningen avser att tillgodose innehavare av värdepapper med särskilda rättig- heter. Vad som anges i fusionsplanen är emellertid inte avgörande för värdepappersinnehavarnas rätt utan särskilda överenskommelser måste träffas med dem. Kommer parterna inte överens, får frågan i sista hand prövas av domstol. 17 kap. 6 § Styrelserna för överlåtande och, vid absorption, övertagande förening ska upp- rätta en gemensam, daterad fusionsplan enligt bestämmelserna i 7–10 §§. Planen ska undertecknas av styrelsen i var och en av föreningarna. Paragrafen överensstämmer med 12 kap. 4 § första stycket i den nuvarande föreningslagen. En motsvarande bestämmelse finns i 23 kap. 6 § aktiebolagslagen. I den paragrafen finns också en be- stämmelse om att, vid fusion genom kombination, fusionsplanen utgör stiftelseurkund för det övertagande bolaget. Den sistnämnda bestämmelsen saknar motsvarighet i förslaget. Det sammanhänger med att det i förslagets bestämmelser om bildande av ekonomiska föreningar inte finns något krav på upprättande av en särskild stiftelse- urkund. 17 kap. 7 § I fusionsplanen ska det för varje förening anges 1.firma, organisationsnummer och den kommun där styrelsen ska ha sitt säte, 2.den planerade tidpunkten för överlåtande förenings upplösning, 3.för det fall att det ska utgå fusionsvederlag, vad som ska gälla för detta, 4. vilka rättigheter i den övertagande föreningen som ska tillkomma inne- havare av värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande förening eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehav- arna. I fusionsplanen ska även lämnas en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömningen av fusionens lämplighet för föreningarna. Paragrafen överensstämmer i väsentliga delar med 12 kap. 4 § andra och tredje styckena i den nuvarande föreningslagen (se prop. 2007/08:15 s. 128 f.). Punkten 3 i första stycket saknar dock tidi- gare motsvarighet. Den bestämmelsen blir tillämplig om det vid fusionen ska utgå något slag av fusionsvederlag. Fusionsplanen ska i så fall ange vad som ska gälla ifråga om detta, t.ex. arten av veder- laget, när det ska betalas och hur det har beräknats. 17 kap. 8 § Vid kombination ska fusionsplanen även innehålla 1.stadgar för den övertagande föreningen, och 2.fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum samt postadress för styrelseledamot och, i förekommande fall, styrelsesupp- leant, revisor, revisorssuppleant och lekmannarevisor. Paragrafen överensstämmer med 12 kap. 4 § fjärde stycket i den nu- varande föreningslagen (se prop.2007/08:15 s. 128 f., se även, beträff- ande den motsvarande bestämmelsen i aktiebolagslagen, prop. 2004/05:85 s. 836). 17 kap. 9 § Till fusionsplanen ska det fogas en kopia av föreningarnas årsredovisningar . Om fusionsplanen har upprättats senare än efter utgången av det senaste räkenskapsår för vilket årsredovisning och revisionsberättelse har lämnats, ska det vidare till planen fogas en översiktlig redogörelse för verk- samheten och resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång. I redo- görelsen ska det också lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och resultatet före bokslutsdispositioner och skatt . Om det finns särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om resultatet lämnas. Uppgifterna ska avse tiden från utgången av nämnda räkenskapsår till som infaller tidigast fusionsplanen upprättas. Om det inte finns något särskilt som hindrar det, ska det i redogörelsen enligt andra stycket även lämnas motsvarande uppgifter för samma rapport- period under det närmast föregående räkenskapsåret. Begrepp och termer ska så långt det är möjligt stämma överens med dem som har använts i den senast framlagda årsredovisningen eller, i förekommande fall, koncernredovisningen. Paragrafen överensstämmer i sak med 12 kap. 5 § första – tredje styckena i den nuvarande föreningslagen som i sin tur går tillbaka på motsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen (se prop. s. 129 f., se även, beträffande den motsvarande bestämmelsen i aktie- bolagslagen, prop. 1993/94:196 s. 181 f., prop. 1995/96:10 del 2 s. 302 och prop. 2004/05:85 s. 836 f.). 17 kap. 10 § För var och en av de överlåtande föreningarna och, vid absorption, den över- tagande föreningen ska fusionsplanen granskas av en eller flera revisorer. Granskningen ska vara så omfattande och ingående som god revisionssed kräver. För varje förening ska revisorn eller revisorerna upprätta ett yttrande över granskningen. Av yttrandena ska det framgå vilken eller vilka metoder som har använts vid värderingen av föreningarnas tillgångar och skulder, resultatet av de tillämpade värderingsmetoderna samt deras lämplighet och vilken vikt som har tillmätts dem vid den samlade bedömningen av värdet på var och en av föreningarna. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen ska anmärkas. Om fusionsvederlag ska lämnas, ska i yttrandena anges om detta och grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt. Vid absorption ska det i yttrandena särskilt anges om revisorerna vid sin granskning har funnit att fusionen medför fara för att borgenärerna i den övertagande föreningen inte ska få sina fordringar betalda. Om samtliga medlemmar i de föreningar som deltar i fusionen har sam- tyckt till det, får granskningen och yttrandena begränsas till de omständig- heter som anges i andra stycket. Revisorernas yttranden ska fogas till fusionsplanen. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorsgranskning av fusions- planen. Bestämmelser av motsvarande slag finns i 12 kap. 5 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. Förslaget innebär dock en viss utvidgning av revisorsgranskningen och den förtydligar också vad granskningen ska avse. Nära överensstämmande bestämmelser finns i 23 kap. 11 § aktiebolagslagen (vid fusion mellan aktiebolag ska dock fusionsvederlag alltid utgå och i bestämmelserna om revisorsgranskning inför fusion mellan aktiebolag har därför frågor om fusionsvederlaget en mera framträdande plats; den här para- grafen har därför i den delen formulerats något annorlunda). 17 kap. 11 § En revisor som avses i 10 § ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om inte annat har bestämts i stadgarna, ska revisorn utses av föreningsstämman i respektive förening. Om föreningen har en revisor och annan särskild revisor inte är utsedd, ska denne utföra gransk- ningen. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om den eller de revisorer som ska göra granskningen enligt 17 kap. 10 §, saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Den överensstämmer nära med 23 kap. 12 § aktiebolagslagen. Av paragrafen följer att revisorn måste vara auktoriserad eller godkänd revisor. Om föreningen har en revisor – vilken då enligt 9 kap. 15 § ska vara auktoriserad eller godkänd revisor – ska granskningen utföras av denne, om inte annat beslutas. revisor, måste en särskild revisor utses. Som huvudregel är det föreningsstämman som utser en sådan sär- skild revisor. I stadgarna kan dock bestämmas att revisorn ska utses på annat sätt. 17 kap. 12 § Styrelsen, den verkställande direktören och revisorn i en förening som ska delta i fusionen ska ge varje revisor som utför granskning enligt 10 § tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning som denne anser vara nödvän- dig.