sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — I princip samtliga före- tag är intresserade av att anställa lärlingarna efter avslutad utbild- ning, detta är ju också ett av huvudskälen till att företagen valt att ta emot en lärling. antyder dock att lärlingen inte kommer att vara anställningsbar eftersom en anställning inom branschen kräver vidareutbildning på högskola/universitet. Många lärlingar arbetar också och lov vilket kan vara ett sätt att knyta upp dem inför framtida anställningar. Några företag pekar dock på att det finns en viss otydlighet och att det kan bli kom- plicerat eller förvirrande när lärlingarna i veckorna som elever inte får betalt för i princip samma jobb de utför avlönat eller ett lov. 6.1Regional samverkan mellan huvudmän och företag/branscher För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd fordras en nära och väl utvecklad regional och lokal samverkan mellan skol- huvudmännen och de branscher/företag som ska ta emot och utbilda lärlingar. I våra direktiv (Dir 2008:106) finns uppdraget att stimu- lera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan. Utifrån dessa direktiv har Kommittén /10 genomfört en studie för att lyfta fram exempel på regional samverkan och dess förutsättningar samt lyfta fram goda exempel. Studien har tidigare redovisats (i delbetänkande 2) och omfattar en studie av fyra regio- nala parter; , Region , samt Fyrkantssamverkan i . Dessutom har regio- nala företrädare i branschorganisationer som är aktiva i regional sam- verkan intervjuats. Syftet med studien var att belysa fördelar och svårigheter med regional samverkan samt identifiera goda exempel. I våra träffar i seminarieform med branschorganisatio- nerna har frågan om regional samverkan varit mycket aktuell. Vid två av seminarierna har företrädare från såväl nationell, regional som lokal nivå varit representerade och frågeställningar om de olika per- spektiven lyfts fram. Nedan redovisas slutsatserna från dess diskus- sioner. Begreppet samverkan används i samhällsdebatt och styrdokument som något självklart positivt och eftersträvansvärt. I teorin möter vi hur samverkan ska organiseras och på vilka administrativa nivåer detta kan eller ska ske. Samverka är ett begrepp för relationer mellan olika aktörer, det handlar om möten byggda kring en intressegemen- skap. Att samverka innebär att deltagande aktörer diskuterar problem. har samverkan allt mer framställts som ett sätt att effektivisera verksamheter, att öka kompetensen, att hantera krav på specialistkunskaper med mera. Samverkan har även nämnts som en tänkbar lösning på de utmaningar den offentliga sektorn står inför, dels mot bakgrund av den ekonomiska och demografiska ut- vecklingen och dels, mer eller mindre som en nödvändighet för små kommuner. Mellankommunal samverkan kan ske utifrån funktion och/eller geografi/administration. Samverkan med bas i funktion kräver aktiva beslut och åtgärder för att finna former, samarbets- partner och metoder. Samverkan baserad på geografi/administration innebär ofta att vissa givna funktioner ska hanteras med givna sam- arbetspartner, former och metoder. Då det handlar om försöks- verksamheten med lärlingsutbildning tillkommer fler aktörer, som t.ex. branscher, företag, och fackförbund. I regional samverkan kring utbildning finns ofta en tradition av samverkan mellan skolhuvudmännen i form av samverkansavtal eller regionala överenskommelser. I försöksverksamheten med lärlings- utbildning har nya aktörer kommit in i en existerande samverkan när branschorganisationer medverkar i lärlingsråd och programråd. Det gör att man i vissa fall får börja om från början med samtal och samsyn för att komma vidare. Den regionala nivåns aktörer är inte definierad i uppdraget eller i direktiven till . De intervjuade regionerna repre- senterar olika former av regional samverkan, , kom- munalförbund, regionala nätverk. Aktörerna har själva definierat vilka som ingår i den regionala samverkan kring försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Den geografiska regionen är ibland en grund för samverkan, men eftersom samverkansaktörerna är skolhuvudmän i en eller flera kommuner och branschorganisationer som har olika definitioner av geografiska indelningar av regioner blir det i många fall fråga om funktionella regioner. Med funktionell region avses en region som definieras av aktörerna själva utifrån praktiska lösningar för samverkan. I de intervjuade regionerna är incitamenten kring regional sam- verkan oftast kopplad till kategorin ekonomiskt relaterade drivkrafter. Men är det också en blandning av ovanstående, poli- tiska uppdrag, ekonomiska drivkrafter och yttre tryck. Det yttre trycket kan komma från branschorganisationer eller enskilda före- tag på en ort som menar att skolorna måste samverka för att effek- tivisera i kontakten med företagen och arbetsplatserna. Vid två av våra branschträffar har vi mer systematiskt haft represen- tation så att vi kunnat ta upp näringslivets behov och synpunkter ur såväl ett nationellt, som ett regionalt och lokalt perspektiv och in- sett att det finns betydande olikheter i tänkesätt även här. Oavsett vad man anser om försöksverksamheten menar alla intervjuade branscher att regional samverkan kan ge ett bättre helhetsperspektiv när det gäller inriktning, dimensionering och innehåll i utbildningen. Alla former av utbildning där målen är desamma och arbetslivets har möjligheter att påverka bör gälla helheten. När branschen disku- terar separat med varje skola saknas ofta helhetssynen på behovet av kompetens i regionen. Det blir också problematiskt för branschen när enstaka skolor står utanför diskussionen i regionen. Flertalet in- tresseorganisationer och branscher har dock sina egna regionindel- ningar. Förutsättningarna för regional samverkan blir därmed olika vilket gör det svårt att jämföra. Den regionala nivån är ofta svår att definiera, har inget mandat eller uppdrag i lärlingsutbildningen. Några regionala företrädare menar att det ibland händer att en bransch- organisations centrala policy inte sammanfaller med den regionala uppfattningen. Branscher som har en stark tradition av regional och lokal samverkan med skolorna har utvecklat ett nära förtroende till verksamheten, vilket underlättar att diskutera resultat och effekter av utbildningsplaneringen i sin helhet. Flera branscher menar att man egentligen redan hade ett bra lärlingssystem, före försöksverksamheten, ett lärlingssystem där branscherna själva tagit initiativ och utvecklat utbildningen, ibland inom gymnasieskolan men oftare som ett komplement efter genom- förd utbildning i gymnasieskolan. Attityden till försöksverksamheten varierar mellan branschorganisationerna, några menar att man gillar läget och anpassar sig till det som komma skall medan andra menar att det är omöjligt för deras utbildning att uppfylla villkoren i den nya verksamheten. En central intresseorganisation som är inte aktiv regionalt/lokalt i försöksverksamheten medan Företagarna har en central policy som anger att organisationen vill verka regionalt och lokalt. Branscherna är i stort eniga om att regional samverkan leder till ökad kvalitet. Alla intervjuade branscher lyfter kvalitets- säkring och helhetssyn som en grund för den regionala samverkan. Dimensionerings- och kompetensmatchning är ofta frågor som bör ses i ett regionalt perspektiv. Regional samverkan kan finnas mellan skolor vad gäller examination, lärlingsplatser, kursplaner, handledar- utbildning. Man kan också gemensamt använda behöriga yrkeslärare vid examination, vilket leder till att skolorna samverkar eftersom alla inte har programmen själva och kan säkra utbildningens kvalitet. har i sitt yttrande till regeringen avseende regional samverkan föreslagit att myndigheten bör få i uppdrag att vidare utreda frågan om hur regional samverkan kan förstärkas. 6.2Jämnare könsfördelningen inom lärlingsutbildningen. Dagens gymnasieskola präglas av en stark könsuppdelning. Elever som gör ett otraditionellt val med avseende på kön, avbryter utbild- ningen i större utsträckning än andra elever. Könsuppdelningen är till stor del en spegelbild av svensk arbetsmarknad och därför bör samverkan mellan skolväsende och avnämare präglas av ambitionen att minska uppdelningen. Nationella lärlingskommittén har i upp- drag att uppmärksamma vilken roll gymnasial lärlingsutbildning kan spela när det gäller att värdera utbildningen ur ett jämställdhetsper- spektiv, till exempel i vilken mån verksamheten bidrar till att minska könsstereotypa utbildningsval. Gymnasieskolans studievägar är lik- som arbetsmarknaden i sig starkt könsuppdelad. Ett av att utbild- ningsväsendets uppdrag gäller att skapa förutsättningar för en lik- värdig utbildning i perspektiven socialisation och genus. Flera undersökningar visar att tydliga genusmönster är vanliga i gymnasieskolans vardag, ofta som en återspegling av arbetsmarkna- dens struktur. Även arbetsmarknaden ska oavsett kön erbjuda samma villkor, förutsättningar och utvecklingsmöjligheter. Även om det inte är enkelt att förändra sådana mönster behöver dock inte vara cementerade utan de går att påverka. har begreppet jämställdhet varit vägledande inom politiken med innebörd män och kvinnor ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. Makt och inflytande skall fördelas jämt och samma möjlighet till ekonomiskt oberoende skall gälla för både män och kvinnor. En viktig faktor kan säkert vara hur man genomför den skol- förlagda delen; i form av egna lärlingsklasser, där olika yrkesprogram ingår, eller integrerade i ordinarie klasser. Vid friskolan Hantverks- , där en omfattande hantverksorientering inleder studierna och eleven får prova flera yrken innan sitt slutgiltiga val, har ut- vecklingen lett till att i första hand flickor som valt traditionella flickprogram ofta ändrat sig till mer otraditionella program såsom, svetsare, snickare och målare. Man menar att utbildningen är lika framgångsrik för båda könen och i det fall något problem uppstår är det inte könsrelaterat. Även inom bageri/konditori lyfts jämställd- hetsperspektivet fram. statistik visar tyvärr att den poten- tial lärlingsutbildningen skulle kunna ha i detta avseende inte har utnyttjats fullt ut. Jämför vi de olika programmens siffror för andel kvinnor och män finner vi att lärlingsutbildningen när det gäller jämn könsför- delningen faktiskt ligger sämre till än motsvarande skolförlagda ut- bildningar. Försöksverksamheten är /11 representerad inom gymnasieskolans samtliga yrkesförberedande utbildningar. Könsfördelningen inom försöksverksamheten följer ett liknande mönster som de yrkesförberedande programmen. Generellt deltar dock en högre andel män i försöksverksamheten. Totalt är 44 pro- cent av eleverna på de yrkesförberedande programmen kvinnor medan är kvinnor inom försöksverksamheten. En högre andel kvinnor återfinns på naturbruk- samt omvårdnadsprogram- met jämfört med de yrkesförberedande programmen. Exempelvis är av lärlingseleverna på naturbruksprogrammet kvinnor medan motsvarande andel på de yrkesförberedande programmen är . En lägre andel kvinnor deltar däremot inom försöks- verksamhetens hantverks- samt livsmedelprogram. De program där könsfördelningen följer samma traditionella mönster som de yrkes- förberedande programmen är el, energi, fordon samt handel- och administration De könsskillnader som finns i flera av gymnasieskolans yrkes- förberedande utbildningar återfinns således inom försöksverksam- heten. Männen utgör en majoritet av eleverna i försöksverksamheten. Fem av de åtta mest förekommande programmen är sådana som vanligtvis domineras av män. Andelen män är högst inom energi, el, industri och fordon där de manliga eleverna dominerar i båda års- kurserna inom försöksverksamheten. Inom dessa utbildningar är andelen män 97, 96, . Andelen kvinnor är störst i omvårdnad () detta kan jämföras med att andelen kvinnor i nationella omvårdnadsprogrammet är . Andra utbildningar inom försöksverksamheten med stor andel kvinnor är barn- och fritid samt naturbruk där andelen är 84 respektive 81 pro- cent. Årskurs 2 inom naturbruk är den utbildning i försöksverksam- heten där andelen kvinnor är störst. Även livsmedelsprogrammet, hantverksprogrammet samt handels- och administrationsprogram- met har en svag dominans av flickor. Hotell och restaurang är den utbildning i försöksverksamheten där könsfördelningen är jämnast. I årskurs 1 är andelen kvinnor och i årskurs 2, . I sju av tretton program har lärlingsutbildningen haft lägre andel av underrepresenterat kön än på de nationella program och i två av de tretton är de jämbördiga. Endast i fyra program är lärlingsutbild- ningen bättre när det gäller att rekrytera elever från underrepresen- terat kön. Det gäller handel- och administration, hotell- och restau- rang, livsmedelsprogrammet och hantverksprogrammet, vilka ju inte tillhör de mest traditionellt könsuppdelade programmen. Ännu är lärlingsutbildning i första hand koncentrerad till mans- dominerade yrken. Det är därför angeläget att lärlingsutbildning kan utvecklas också inom branscher och yrkesområden där det funnits en svag eller obefintlig lärlingstradition finns och där efter- frågar från företagen finns. Det kan gälla yrkesområden som t.ex. barnomsorg, vård och omsorg samt handel och administration. Den starkt växande tjänste- och servicesektorn lämpar sig också väl för lärlingsutbildning inom många områden, det gäller t.ex. inom städ och servicebranschen. Inte minst ur jämställdhetssynpunkt är det viktigt att öppna upp och utveckla möjligheterna till lärlingsutbild- ning också inom mer kvinnodominerade områden. Enligt Kommitténs mening har branscherna själva ett stort ansvar för att påverka rekrytering av underrepresenterat kön. För detta krävs ett långsiktigt arbete som måste påbörjas långt innan eleverna ska göra sina val till gymnasieskolan. 6.3Behörighet för vidare studier Betydelse för rekrytering samt som kvalifikationskrav Frågan om omfattningen av de gymnasiegemensamma ämnena, eller tidigare kärnämnena, har diskuterats livligt. Inom gymnasial lärlings- utbildning, såväl dagens permanenta och den tidigare försöksverk- samhetens grunduppläggning ingår en mindre omfattning av kurser som inte leder till grundläggande behörighet för högskolan. Många huvudmän har ändå valt att organisera utbildningen så att eleverna utan särskilda tillval kan uppnå denna behörighet. Utbildningen inom lärlingsförsöket har i likhet med ett vanligt nationellt program totalt omfattat 2500 poäng. Kursplanen utgår från att eleven läser en mindre andel kärnämnen än vid ett nationellt program. Obligatoriskt är 500 poäng bestående av kurserna svenska A, engelska A, matematik A, religionskunskap A samt ämnena idrott och hälsa, samhällskunskap och historia med 50 poäng vardera en- ligt särskilda kursplaner för just försöksverksamheten. Flertalet av eleverna har utnyttjat rätten att utöka kärnämnesstudierna till att omfatta totalt 850 poäng och därmed i likhet med de nationella programmen få möjlighet till allmän högskolebehörighet. Studierna omfattar då även kurserna Svenska B, Naturkunskap och Estetisk verksamhet samt att man byter ut Idrott och hälsa och Samhälls- kunskap enligt ovan till ordinarie kärnämneskurser inom nationellt program. Den nya kursen om 50 poäng i Historia tillkommer också. För eleverna i försöksverksamheten har Verket för Högskole- service (VHS) i en promemoria meddelat Skol- verket att för eleverna inom försöksverksamheten krävs utöver det lägre omfånget av kärnämnen enligt ovan endast Svenska B/Svenska som andraspråk B för att uppnå grundläggande behörighet. Denna information har funnits tillgänglig på hem- sida och dessutom har verket informerat om detta på sina lärlings- konferenser. Skolorna har dock varit försiktiga att ta till sig detta och genomför i stället den större kursen om 850 poäng. Vid antagningen till gymnasieskolan har intresset för yrkesprogrammen, som tidigare berörts, minskat något. I diskus- sionerna kring orsakerna till detta har frågan om att de nya yrkes- programmen inte längre ger grundläggande behörighet varit föremål för spekulationer. Alla program ska dock om eleven så önskar till- handahålla de saknade kurserna så att eleven blir behörig. Kommittén vill också lyfta en annan fråga som är lika väsentlig eller kanske t.o.m för många yrkeselever känns ännu angelägnare, nämligen behörigheten till utbildningar. Det är vik- tigt att den grundläggande yrkesutbildningen inte skapar nya åter- vändsgränder när nu ett helt nytt yrkesutbildningskoncept öppnar sig. Det finns en rad yrkesspecifika utbildningar på olika nivåer både nationellt och internationellt för den som genomgått en yrkesinrik- tad grundutbildning och som ytterligare vill höja sin yrkesskicklig- het och kompetens inom yrket. för gymnasieskolans nationella yrkesprogram lyft fram att de även utgör en grund för fortsatta studier inom . Detta fordrar dock oftast även en dokumenterad praktik från yrkeslivet. 6.4Lärlingsutbildning i andra former, gesällprov mm Som tidigare berörts har lärlingsutbildning gamla anor. Lärlings- utbildning är en modell för att organisera utbildning som har existerat . I liksom i flera andra länder i Väst- spåras regleringen av lärlingsutbildningen tillbaka till skrånas etablering inom hantverket (1987). fram till näringsfrihetsreformerna vid 1800- talets mitt fanns lagstadgade regler för hur utbildningen av lärpojkar och gesäller skulle organiseras inom olika yrken. Skråna var ett slags monopolistiska sammanslutningar som förutom sina omedelbara ekonomiska och sociala syften skulle garantera att yrkesrelaterade kvalifikationer och kvalitet upprätthölls inom hantverket. Det finns Gesäll- och mästarbrev för ett 80-tal olika yrken i vilka är jämförbara med flera länder i (t.ex. , , , , ). Dessa brev är kompetensbevis på att man har uppnått de yrkeskvalifikationer som respektive bransch krä- ver för att kunna utföra ett kvalificerat hantverk som egen före- tagare eller anställd. I flera länder fortsatte lärlingsutbildningen att spela en viktig roll även efter näringsfrihetens införande och den moderna industrins tillväxt. I bland annat och introducerades en lag- stiftning som gick ut på att engagera industri- företagen och öka antalet unga i lärlingsutbildning. Det här ska också ses mot bakgrund av att man tidigt noterade att unga personer ten- derade att drabbas särskilt hårt av arbetslöshet i samband med kon- junkturnedgångar. Ett generellt hot mot yrkesutbildningen är, som tidi- gare lyfts fram, den tilltagande bristen på behöriga yrkeslärare. De aktiva yrkeslärarnas har generellt hög medelålder och nyrekryteringen av yrkeslärare är svag och sker inte främst inom de områden där be- hoven är störst. En tänkbar rekryteringskälla till yrkeslärarutbild- ningen kan vara de handledare som finns inom lärlingsutbildningen och annan arbetsplatsförlagd utbildning inom gymnasieskolan. Bristen på yrkeslärare sammanfaller också med brister i kompetens om yrkesutbildning på andra ställen i utbildningsväsendet. Inom gymnasieskolan har t.ex. relativt få skolledare rekryterats med en bakgrund från yrkesutbildning. Inom kommunsektorn lika så, men även inom de centrala skolmyndigheterna råder brist på personer med yrkesteknisk kompetens. Forskning om lärande i arbetslivet/ Även inom universitet och högskolor med lärarutbildning och forsk- ning krävs att mer uppmärksamhet och större resurser riktas mot yrkesutbildning. Om det arbetsplatsförlagda lärandet nu ska öka i omfattning framöver behövs mer forskning riktad mot hur man lär i arbetslivet, samspelet med handledare och hur yrkeslärarens roll påverkas. Men det behövs också forskning om den arbetsplatsför- lagda utbildningens intressenter och styrning på en mer övergripan- de institutionell nivå. Under vilka förutsättningar kan man engagera företag och partsorganisationer i utbildningen och hur kan man förmå dessa aktörer att ta ett större ansvar för yrkesutbildningen? har det existerat ett forskarnätverk med inriktning på gymnasial yrkesutbildning och ungas etablering på arbetsmarknaden, som Kommittén har haft ett kontinuerligt sam- arbete med. FAS (för arbetsliv och socialvetenskap) har beslutat att fortsätta att stödja nätverket framåt. Verksamheten inom nätverket planeras via en ledningsgrupp som består av: , professor och prefekt på ekonomisk- historiska institutionen vid , , fil dr, ekonomisk-historiska institutionen vid , , docent, vid , , fil dr och universitets- lektor på vid och , docent, ekonomisk-historiska institutionen vid . är projektledare och koordinator. erbjuder en mötesplats för olika parter som är intres- serade av forskning om ungdomars etablerings- och försörjnings- villkor ur ett arbetsmarknads- och utbildningsperspektiv. Syftet med nätverket är att effektivisera informationsutbytet mellan forskare, utredare, myndighetsrepresentanter och praktiker på lokal och regio- Nätverket kommer att anordna flera konferenser inom ramen för nätverket, en första konferens planeras . Mer in- formation om nätverkets finns på dess hemsida. Forskningsmiljöer inom området lärande i arbetslivet Forskning om lärande i arbetslivet finns under en rad olika benäm- ningar. Området har också gränsytor till forskning inom arbets- vetenskap, företagsekonomi, vuxenpedagogik och yrkesutbildning. Forskarmiljöer med speciell inriktning på yrkesutbildning finns vid några av landets lärosäten, t.ex. i . Starka forskningsmiljöerna inom området finns vid Universiteten i , och samt inom ämnet arbets- vetenskap vid . Vid bedrivs forskning inom området vid och lärande (IBL). Forskningen inom området lärande i arbetslivet sker i nära samverkan med HELIX Excellence Center, som leds av professor . Totalt finns inom detta område vid ca 20 forskare och doktorander. Vid finns en grupp forskare med organi- sationspedagogisk inriktning. I denna grupp ingår bl.a. professor , professor , docent och docent samt fil . I gruppen ingår även doktorander. En av gruppens forskningsinriktningar gäller skolan som arbetsplats, särskilt med inriktning på mötet mellan sko- lans kultur och former inom arbetslivet. Vid univer- sitets och pedagogiskt arbete har och på upp- drag undersökt pedagogiska och didaktisk effekter inom försöks- verksamheten. Vid bedrivs forskning om lärande i arbets- livet främst inom under ledning av professor . Det är en centrumbildning med uppdrag att främja forskning och utvecklingsarbete för yrkeskunnandets utveck- ling och att erbjuda kvalificerad utbildning inom yrkespedagogik och yrkesdidaktik. ska utveckla och sprida kunskap om hur yrkeskunnandet kan befrämjas. Arbetslivets förändrade innehåll och organisering är därför betydelsefullt för , som riktar uppmärksamheten mot den enskilde individens yrkesutveckling och mot yrkeskunnandets ut- veckling inom skilda yrkesområden. Här vidareutvecklas och fördju- pas de yrkespedagogiska och yrkesdidaktiska kunskapsfälten över institutionsgränser vid och även i samverkan med andra lärosäten. Vid bedrivs inom ämnet arbetsveten- skap forskning om lärande i arbetslivet samt forskning med gräns- ytor mot detta område. Forskningen leds av professor och professor . Flera forskningsprojekt behandlar olika aspekter på kompetensutveckling, lärande i arbete, individuellt lärande, validering och organisatoriskt lärande. Andra projekt behandlar relationen mellan skola och arbetsliv, förändrade villkor på arbetsmarknaden, nya kvalifikationskrav och förändrade behov av grundutbildning, yrkesutbildning och akade- misk utbildning. I anslutning till Lunds och finns det forskning som fokuserar på den arbetsplatsför- lagda utbildningens reglering, kvalitetssäkring och institutionella förutsättningar. Forskningen bedrivs i nära anslutning till det ovan omnämnda yrkesutbildningsnätverket. I anslutning till denna forsk- ning etableras kontakter med organisationer på arbetsmarknadens som är direkt berörda av yrkesutbildningen. Dessutom upprätthålls nära band till forskare och praktiker involverade i yrkesutbildnings- frågor i de andra nordiska länderna.