sou · GYB396 · 2011-01-01 00:00:00 — , En beskrivning av slutbetygen i 2009 (2009d), Dnr 71-2009:73. (2009e). Författningskommentarer för likvärdig bedömning och betygssättning. (2009f). Information om föreskrifterna om betygskatalog för . IUP-processen – Arbetet med den individuella utvecklingsplanen med skriftliga omdömen. (2010). Individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen i . och (2003). Bevara eller gallra? – Råd för kommunernas och landstingens utbildningsväsende, Gallringsråd nr 2. Betänkande avgivet av skolberedning. Ett nytt gymnasium. Betygen i skolan. Betänkande av betygsutredning. Barnets bästa i främsta rummet. FN:s konvention om barnets rättigheter förverkligas i . Skollag för kvalitet och likvärdighet. Sekretess i elevernas intresse - Dokumentation, samverkan och integritet i skolan. För oss tillsammans – om utbildning och utvecklingsstörning. – En reformerad gymnasieskola. En hållbar lärarutbildning. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? En ny förvaltningslag. Stenlås, (2009). En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella ideal och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:6. , (1972). Myndigheter och myndighetsutövning. Warnling-Nerep, (1993). Om rättelse av förvaltningsbeslut, särskilt högskolebetyg. Warnling-Nerep (2008a). En introduktion till förvaltningsrätten. Warnling-Nerep, (2008b). Frågan om omprövning av förvaltningsbeslut & förekomsten av negativ rättskraft. Förvaltningsrättslig tidskrift 2/2008. Warnling-Nerep,(2008c).Rättentilldomstolsprövning&rättsprövning. Bestämmelser om betyg och om prövning I denna bilaga redovisas dagens bestämmelser för betygssättning och för prövning. Bestämmelserna finns i de förordningar som reglerar respektive skolform. Den nya skollagen (2010:800) innebär en förändring i och med att övergripande bestämmelser om betygssättning flyttats från skolformsförordningarna till skollagen. Regeringen har i samband med den nya skollagen aviserat att skolformsförordningarna ska ses över. I bl.a. förarbetena till skollagen har framkommit att det inte kommer att ske några stora förändringar. Enligt uppgifter från kommer förändringarna i skolformsförordningarna att offentliggöras . Utredningen har därför inte kunnat ta hänsyn till dessa utan utgått från de bestämmelser som gällde . Betyg ska sättas första gången på höstterminen i årskurs 8 och därefter varje termin till och med årskurs 9. Slutbetyg sätts när skolplikten upphör. Regeringen har dock aviserat sin avsikt att betyg ska sättas varje termin från och med höstterminen i årskurs 6. Regeringen har lagt fram en proposition Betyg från årskurs 6 i (2009/10:219). Betyg från årskurs 6 föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning från och med . För en elev i ska betyg sätta med någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F. Högsta betyg för godkänt resultat är A och lägsta är E. För den elev som inte uppnår kraven för godkänt betyg ska betyget F sättas. bedömning av elevens kunskaper ska betyg inte sättas. Betygsskalan kommer att införas /12. Betyg ska enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) uttrycka i vad mån eleven har uppnått de mål som anges i kursplanen för respektive ämne. Som stöd för läraren finns ämnesspecifika betygskriterier. Betyg ska alltså gälla elevens kunskaper i ämnet. Närvaro, flit, ambition, läxläsning m.m. ska inte i sig vara grund för betygssättning. Läraren ska dessutom fortlöpande informera eleven och elevens föräldrar om elevens studieresultat och utvecklingsbehov. Eleven ska vid betygstillfället vara väl informerad om vilket betyg läraren kommer att sätta och på vilka grunder. Läraren ska använda utvecklingssamtalet, den skriftliga individuella studieplanen med omdömen som formen för löpande bedömning och information om elevens studieresultat. (, 2009 e). Regeringen fattade beslut om en ny läroplan för förskoleklassen och fritidshemmet med kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i . Den träder i kraft . Den tidigare läroplanen ska fortsätta att gälla för elever i årskurs 9 i under /12. Innehållet i avsnittet 2.7 om bedömning och betygssättning har inte förändrats bortsett från några konsekvensändringar med anledning av att kunskapskraven införs. I Lgr11 står det att betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de nationella kunskapskrav som finns för respektive ämne. Slutbetyget sätts vanligtvis på vårterminen i årskurs 9. Slutbetyget i ett ämne i kan dock sättas tidigare än vårterminen i årskurs 9 beroende på hur ämnet läses. I ska en elev ha minst 16 ämnen och kan ha upp till 19 ämnen i sin utbildning om eleven läst modersmål och moderna språk både som elevens val och som språkval. Meritvärdet vid ansökan till gymnasieskolan beräknas på de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Läroplanen gäller även de fristående skolor som i sin ansökan uppgett att de följer Lpo 94. För att kunna sätta betyg ska de ha fått medgivande från eller, , Skolinspektionen att anordna prövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för . Vilket underlag ska läraren använda när denne sätter betyg? I avsnitt 2.7 Bedömning och betyg i Lpo 94 framgår att lärarens bedömning ska vara allsidig, vilket innebär att läraren ska använda olika bedömningsgrunder och bedöma vid olika tillfällen. Läraren ska utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera elevens kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn. Vid betygssättningen ska läraren använda sig av all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till kursplanens krav och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. De nationella ämnesproven ska användas för att för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till målen i kursplanen och i årskurs 9 även som stöd för betygssättning. Det framgår inte av läroplanen vilken relativ vikt ämnesprovet ska ha i bedömningen eftersom proven inte är utformade så att de prövar elevernas kunskaper mot samtliga uppställda mål. Av grundskoleförordningen framgår enbart att de ska utgöra ett stöd vid betygssättningen. Det saknas reglering av vilka dokument eller vilket underlag läraren ska använda sig av vid betygssättning utöver att läraren ska använda sig av de nationella ämnesproven. De krav på dokumentation som kan identifieras är oftast informella och underförstådda. I det följande avsnittet redovisas de förutsättningar som gäller . Utvecklingssamtal, skriftlig individuell utvecklingsplan och krav på dokumentation Bestämmelsen om utvecklingssamtal finns i skolformsförordningarna för de skolpliktiga skolformerna , sameskolan, specialskolan och särskolan. Enligt dem ska läraren fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång vid ett utvecklingssamtal minst en gång varje termin. Samtalet mellan eleven, föräldrarna och läraren ska handla om hur eleven kunskaps- och sociala utveckling bäst kan stödjas. Informationen ska grunda sig på en utvärdering av var eleven står i alla ämnen i relation till målen i läroplanen och kursplanerna. Begreppet utvärdering ställer krav på att elevens utveckling ska summeras och, underförstått, även dokumenteras. Resultatet av utvärderingen ska under utvecklingssamtalet sammanfattas i en skriftlig individuell utvecklingsplan. Syftet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen är inte primärt att vara ett underlag för betygssättning. Den ska i stället på ett framåtsyftande sätt beskriva elevens kunskapsutveckling i relation till målen. Den ska även sammanfatta vad eleven behöver arbeta med och eventuellt förbättra för att nå så långt som möjligt. Den information om elevens kunskapsutveckling som läraren samlar och som ingår i den individuella utvecklingsplanen kan naturligtvis även användas av läraren som underlag för bedömningen av elevens kunskaper när betyg sätts. Informationen kan även i den individuella utvecklingsplanen uttryckas som omdömen om elevens kunskapsutveckling i relation till målen i varje ämne som eleven undervisas i. En skriftlig individuell utvecklingsplan kan också innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Rektorn bestämmer också hur den skriftliga informationen i den individuella utvecklingsplanen ska utformas. Bestämmelserna om utvecklingssamtal har i respektive skolformsförordning placerats i kapitlet om betyg. Bestämmelserna slår fast att det är en skyldighet för läraren att informera om elevens kunskapsutveckling. De säger vidare att överenskommelser mellan lärare, eleven och föräldrarna ska dokumenteras. Bestämmelserna om utvecklingssamtal gäller även fristående grundskolor och grundsärskolor som ska sätta betyg. Rektorn har enligt Lpo 94 ett övergripande ansvar att se till att utvecklingssamtalen kommer till stånd enligt författningarnas krav. Rektors ansvar regleras i avsnitt 2.8 i Lpo 94. Rektorn har även ett särskilt ansvar för att formerna för samverkan mellan skola och hem utvecklas och att föräldrarna bl.a. får information om skolans mål. Rektorn kan även besluta om hur den skriftliga informationen i utvecklingsplanen ska utformas. Rektorn har i den nya läroplanen för samma ansvar. Konsekvensändringar har gjorts med anledning av att kravet på skolplan och lokala arbetsplaner slopats. Dokumentationen inför ett utvecklingssamtal är, enligt (2008b) till för att stödja elevens fortsatta lärande och ge elev, vårdnadshavare och lärare sådan information att de tillsammans kan diskutera elevens fortsatta utveckling mot målen. Det innebär att läraren inte ska koncentrera sig på vad eleven gjort och arbetat med, utan på resultatet av arbetet. Det räcker inte med att enbart spara tester eller prov. En tydlig dokumentation om elevernas kunskapsutveckling behöver även innehålla exempel på vilka kun- skaper eleverna har och hur de använder dem för att analysera, dra egna slutsatser, göra jämförelser, föra diskussioner, värdera osv. framför även att en skolans lärare bör ha gemensamma rutiner och former för dokumentation av elevernas kunskapsutveckling och lärande och att de bör utveckla och använda ett gemensamt och sakligt språk i dokumentationen (2008b). Utbildningen i grundsärskolan syftar till att ge utvecklingsstörda barn en till varje barn anpassad utbildning som så långt möjligt motsvarar . Om en elev i grundsärskolan eller dennes vårdnadshavare begär det ska betyg sättas i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9. Om eleven har gått ett tionde år ska betyg även sättas i slutet av höstterminen i årskurs 10 i de ämnen som eleven inte har avslutat. Betyg ska även sättas på avslutade kurser. I de fall betyg inte ges ska eleven efter avslutad skolgång få ett intyg om den utbildning eleven genomgått. Intyget kan kompletteras med omdömen. Utvecklingssamtal ska genomföras och en skriftlig individuell utvecklingsplan med omdömen ska utarbetas enligt motsvarande regler som i . Även för en elev i grundsärskolan ska betyg sätta med någon av beteckningarna A, B, C, D eller E. För den elev som inte uppnår kraven för betyget E, ska betyg dock inte sättas i ämnet. Betygsskalan införs /12 även i denna skolform. Till dess gäller bestämmelserna om betygsnivåer Godkänt (G) och Väl godkänt (VG) i särskoleförordningen (1995:206) En del av grundsärskolan är träningsskolan som är avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. I träningsskolan ges intyg om den utbildning eleven gått igenom samt om elevens vårdnadshavare begär det ska intyget kompletteras med ett allmänt studieomdöme, men inte betyg. Utbildningen i specialskolan syftar till att ge barn som på grund av sitt funktionshinder eller av andra särskilda skäl inte kan gå i eller särskolan möjlighet till anpassad utbildning. Skolformen omfattar tre grupper av elever: elever som är synskadade och har ytterligare funktionshinder; elever som är döva eller hörselskadade; elever som har en grav språkstörning. Specialskolan har tio årskurser på grundskolenivå. För elever i specialskolan sätts betyg i specialskolans ämnen i slutet av varje termin i årskurs 9 och i slutet av höstterminen i årskurs 10 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. Betygsbeteckningarna är desamma som i . För elever som undervisas enligt särskolans kursplaner inom specialskolan sätts betyg enligt bestämmelserna för särskolan. I specialskolan gäller motsvarande regler för utvecklingssamtal, individuell utvecklingsplan och skriftliga omdömen som för och grundsärskolan. För specialskolan gäller Läroplan för det obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94). Samma mål och riktlinjer gäller för bedömning och betygssättning i specialskolan som i . En lärare i specialskolan har därför samma skyldigheter gentemot en elev som en lärare i . Betyg sätts i gymnasieskolan av läraren på varje avslutad kurs och på projektarbetet. Även i gymnasieskolan kommer den sexgradiga betygsskalan att införas. Regeringens ambition (prop.2008/09:66) är att den nya betygsskalan ska införas i bl. a. gymnasieskolan i samband med den kommande gymnasiereformen och de därmed reviderade kursplanerna. Detta bedöms kunna bli /2012. Det innebär att någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F ska användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D och E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för ett icke godkänt resultat betecknas med F. infördes en bestämmelse om utvecklingssamtal för gymnasieskolan (7 kap. 19 § gymnasieförordningen (1992:394). Motsvarande bestämmelse saknas för fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Det finns dock inga krav på en skriftlig individuell utvecklingsplan i gymnasieskolan. Varje elev ska ha en individuell studieplan, som enligt 1 kap. 12 § gymnasieförordningen ska innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kurser som eleven gjort samt om eleven följer ett fullständigt, utökat eller reducerat program. Det finns inget i regleringen som säger att den individuella studieplanen på samma sätt som den individuella utvecklingsplanen ska innehålla uppgifter om vilka områden eleven behöver utveckla. I normalfallet innehåller planen endast uppgifter om vilka kurser eleven ska erbjudas och vad eleven har läst och fått betyg i. I gymnasieskolan ska rektorn minst en gång per termin se till att eleven ges en samlad information om sin kunskapsutveckling och studiesituation i ett utvecklingssamtal. Detta ska genomföras med en individuell studieplan som grund. Om eleven inte har fyllt och heller inte ingått äktenskap ska även vårdnadshavarna få samma information. Till skillnad från , där läraren pekas ut som ansvarig för informationen till eleven, är det rektorns ansvar att se till att sådan information ges i gymnasieskolan. Informationen ska ges samlat. I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) avsnitt 2.5 om Bedömning och betyg åläggs läraren ansvaret att tala om vilka områden eleven behöver utveckla. fortlöpande ge varje elev information om elevens utvecklingsbehov och framgångar i studierna, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samverka med hemmen och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling, och redovisa för eleverna på vilka grunder betygsättning sker. Vid betygsättningen ska läraren utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till kraven i kursplanen, beakta även sådana kunskaper som en elev tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen, beakta såväl muntliga som skriftliga bevis på kunskaper, och göra en allsidig bedömning av kunskaperna och därvid beakta hela kursen. Gymnasial lärlingsutbildning är en utbildning som gör det möjligt för ungdomar att förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier i vissa ämnen i gymnasieskolan. Den genomförs i viss omfattning på en arbetsplats eller flera arbetsplatser utan att eleven är anställd. Den syftar till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och, med hjälp av handledare på arbetsplatsen, fördjupade kunskaper i yrket. Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Verksamheten drivs som en försöksverksamhet enligt förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning där sista intagning omfattar de elever som påbörjar sin utbildning . Bestämmelserna som reglerar verksamheten har förts in i skollagen (2010:800) och överensstämmer med dem som gäller för gymnasieskolan i övrigt. Betygsskalan är densamma som för gymnasieskolan. För den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen – som kan uppgå till minst 1 250 poäng – gäller en eller flera kursplaner, som skolhuvudmannen bestämmer efter samråd med ett lärlingsråd. Betyg sätts på en avslutad kurs och på ett avslutat projektarbete som genomförs på en arbetsplats. Det specifika för lärlingsutbildningen är att betyg ska sättas av läraren efter samråd med handledaren. I en elevs slutbetyg ska det anges att eleven har genomgått en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Om en elev avbryter den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska rektorn utfärda ett intyg om eleven begär det. Intyget ska innehålla uppgifter om hur stor del av utbildningen som eleven har genomgått och innehållet i den genomgångna delen av utbildningen. Gymnasiesärskolan syftar till att ge utvecklingsstörda ungdomar en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i gymnasieskolan. Skolformen omfattar nationella, specialutformade och individuella program. Gymnasiesärskolan bygger på den obligatoriska särskolan. En elev har rätt att tas emot i gymnasiesärskolan i utbildning som kan påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det året eleven fyller och styrelsen för utbildningen bedömt att eleven inte kan gå i gymnasieskolan på grund av att eleven är utvecklingsstörd. Det finns alltså inga betygskrav eller behörighetsvillkor för att tas emot i gymnasiesärskolan liknande dem som krävs för att tas emot i gymnasieskolan. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs i gymnasiesärskolan av läraren. Betygsnivåerna är Godkänt (G) och Väl godkänt (VG). När den nya betygsskalan träder i kraft ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. För den elev som inte uppnår kraven för betyget E, ska ett intyg utfärdas om att eleven deltagit i kursen. Slutbetyget är en sammanställning av betygen och intygen i samtliga kurser som eleven avslutat. För gymnasiesärskolan gäller Läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpo 94), dvs. samma läroplan som gäller för gymnasieskolan. Samma mål och riktlinjer gäller därför för bedömning och betygssättning i gymnasiesärskolan som i gymnasieskolan. En lärare i gymnasiesärskolan har därmed samma skyldigheter gentemot en elev som en lärare i gymnasieskolan. Betyg sätts av läraren när en kurs, delkurs eller ett projektarbete genomförts. Betygsstegen inom grundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning är desamma som för gymnasieskolan. Regleringen finns i 4 kap. förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. När den nya betygsskalan träder i kraft ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D och E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Betygskriterier för de olika gällande betygsnivåerna framgår av kursplanerna för de kurser som ska betygssättas. Lärarna bör använda de nationella proven som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. En reglering motsvarande den i 7 kap 19 § gymnasieförordningen om utvecklingssamtal saknas i förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. Däremot gäller regleringen i Lpf 94 om lärarens skyldighet vid betygssättningen även för vuxenutbildningen. Rektor för komvux har på samma sätt som i gymnasieskolan skyldighet att se till att det för varje deltagare upprättas en individuell studieplan i samverkan med den enskilde. Den ska upprättas i nära anslutning till intagningen och ska vid behov revideras. Särskild utbildning för vuxna Grundläggande särvux syftar till att ge vuxna som är utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande dem som barn och ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan. Gymnasial särvux syftar till att ge vuxna som är utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter som ungdomar kan få på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs i särvux av läraren. Betygsnivåerna är Godkänt (G) och Väl godkänt (VG). När den nya betygsskalan träder i kraft ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas i både grundläggande särvux och gymnasial särvux. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. För den elev som inte uppnår betyget E utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i kursen. Utbildning i svenska för invandrare Utbildning i svenska för invandrare (sfi) är en grundläggande utbildning i svenska språket för vuxna som inte har svenska som modersmål.1 Sfi har erbjudits invandrare och är en del av den kommunala vuxenutbildningen. En person har rätt att delta i sfi det år han eller hon fyller . Personen måste dessutom vara bosatt i och sakna sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge.2 Målet för sfi är att vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande och ges grundläggande kunskaper i svenska. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens för att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Sfi syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. 1I skollag kallas utbildningen Svenskundervisning för invandrare 2För att anses vara bosatt i ska man vara folkbokförd i en kommun. För att möta studenternas olika bakgrund, behov och förutsättningar är kursplanen för sfi indelad i tre studievägar efter studiebakgrund och vana att studera. Utbildningen ges i form av kurser, som ska ha en kursplan samt betygskriterier. Betyget ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplanerna som betygskriterier. Betygsnivåerna är Godkänt (G) och Väl godkänt (VG). När den nya betygsskalan träder i kraft ska beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyget ska sättas när kursen är avslutad och för samtliga elever föras in i en betygskatalog. , specialskolan och fristående grundskolor Den som vill ha betyg från har rätt att gå igenom prövning för hela utbildningen eller ett eller flera ämnen- /ämnesblock. Detsamma gäller även den som tidigare fått betyg i avslutat ämne/ämnesblock eller slutbetyg från . För den som redan har slutbetyg från kan rektorn efter en prövning utfärda ett nytt slutbetyg. Regleringen finns 7 kap. 16–17 §§ grundskoleförordningen och i 8 kap. 16–19 §§ i specialskoleförordningen. En fristående skola motsvarande får efter att ha begärt det i sin ansökan om godkännande till Skolinspektionen anordna prövning. Då gäller samma regler som för och bestämmelserna i 7 kap. grundskoleförordningen ska då tillämpas. Det framgår av 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet. Regleringen är oförändrad i skollagen (2010:800). Bilaga 3 SOU 2010:96 Gymnasieskolan och fristående gymnasieskolor En elev i gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning i alla kurser och projektarbetet som ingår i elevens individuella studieplan. En förutsättning är att eleven inte har fått betyg på kursen eller att eleven har fått betyget Icke godkänt på den. En elev i gymnasieskolan har följaktligen inte rätt att gå igenom prövning i kurser där eleven redan har minst betyget Godkänt. Betyget från en prövning införs i slutbetyget.