sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Regressionerna är klusterjusterade på individnivå. De individer som åker utomlands för att studera tenderar att vara yngre, ha högre medelbetyg, och komma från en bättre socioekono- misk bakgrund. Färre är gifta och har barn än de som inte har stu- derat utomlands. När de sedan kommer ut i arbetslivet ser vi att de i större utsträckning förvärvsarbetar i aktiebolag (ej offentligt ägda företag) samt i offentlig förvaltning, men i mindre utsträckning i primärkommunal förvaltning samt landsting. De jobbar i högre ut- sträckning i branscherna finansiell verksamhet, handel och kommuni- kation samt tillverkning och utvinning. Dessa individer går även i en högre utsträckning vidare till forskarstudier. Resultaten från regressionsanalyserna visar tendenser på att indi- vider som varit utomlands och studerat både har högre förvärvs- inkomster samt högre arbetsutbud, allt annat lika. Resultaten är till viss del konsistenta med Rengnér (2010), som visar att akademiker med utlandserfarenhet20 har högre inkomster . Vi ser att inkomsteffekterna är som störst för utbytesstuden- terna och de individer som har en kombination av olika typer av utlandsstudier (t.ex. freemovers och språkkurser). Den positiva in- komstskillnaden för utbytesstudenterna består även oavsett vilken inkomst individerna har, medan inkomstskillnaderna för individer med blandade typer av utlandsstudier endast är signifikanta för den övre inkomstgruppen. Studerar vi sedan hur inkomstskillnaderna utvecklats med tiden ser vi att dessa består, skillnaderna tenderar till och med att bli större . Det verkar inte heller spela någon roll om studierna sker inom eller utanför eller hur många terminer man studerar utomlands (spenderar två terminer eller utom- 20 Det finns dock ingen uppgift vad individerna gjort utomlands men det antas att de skaffade sig någon slags internationell erfarenhet. får även freemovers och de som läst språk utom- lands positiva inkomstskillnader. Nackdelen är att vi inte vet orsakssambandet mellan utlands- studierna och inkomstnivåerna; beror det på självselektion, är det de facto en kausaleffekt från utlandsstudierna, eller är det en kombina- tion av dessa två effekter? Mycket tyder på att inkomstskillnaderna inte beror på utlandsstudierna utan att utlandsstudier i allmänhet fungerar som en sorteringsvariabel för arbetsgivarna, det gäller i synnerhet för gruppen individer med utbytesstudier. Resultaten i Messer och (2007) studie, med data från , visar att utlandsstudier inte har en kausal påverkan på inkomsterna. Vi ser där- emot indikationer från tvillinganalysen att individer som har språk- studier och blandade typer av studier har en kausaleffekt på inkomst- erna, detsamma gäller individer som har varit utomlands mer än två terminer. Vi ser även tendenser till att individer med blandade typer av ut- landsstudier, även de som har mer än två terminers utlandsstudier, har en länge sökperiod för att hitta ett jobb än övriga individer. Det kan tyda på att de vill ha en bättre matchning mellan sin utbildning och arbetsuppgifternas krav på kvalifikationer. Dessa individer får med tiden även en bättre inkomstutveckling än de flesta övriga indi- vider (dock ej utbytesstudenter). , F.W., 2010, Är högskole- och universitetsstudenternas avgång från eftergymnasiala studier konjunkturberoende? arbets- material SCB. , J. och , A. How reliable are register data for studies of return to schooling? An examination of Swedish data. 44, pp. 341– 355. , E., Vlachos, J. och , B. Hur överförs för- mågor mellan generationer. IFAU, Rapport 2010:21. Heckman, J. och Borjas, G. Does Unemployment Cause Future Unemployment? Definitions, Questions and Answers from a Continuous Time Model of Heterogeneity and State Dependence. Economica, Vol. 47, pp 247–283. Messer, D. och , S.C. Are student exchange program worth it? Higher Education, Vol. 54(5), pp. 647–663. Akademikers utlandserfarenheter och inkomster. , J., Willett, J., 2003. Tabell 7.1 Antal av de utlandsstuderande individerna i respektive inriktning av utlandsstudier samt vilken typer av studier SOU 2011:26 Bilaga 4 Andel av de utlandsstuderande individerna i respektive inriktning av utlandsstudier samt vilken typer av studier Anmärkning: * både EES land och ej EES land. Jämförelse av skuldsättning mellan nuvarande och föreslaget regelverk för studiemedel för utlandsstudier I jämförande syfte redovisar vi här några räkneexempel på skuldsätt- ning vid utlandsstudier med gällande respektive föreslaget regelverk för studiemedel för utlandsstudier. Vi vill framhålla att de exempel på skuldsättning som gäller långa studietider utomlands snarare ska ses som undantag än regel. Det är få studerande som studerar mer än två terminer () utomlands. Räkneexemplen avser studielån, bidrag ingår ej, och ska ses som exempel på hur mycket pengar den studerande kan låna för sina ut- landsstudier via studiemedelssystemet. Samtliga beräkningar baseras belopp. Vi har valt att ge exempel för utlandsstudier under ett, tre respektive heltidsstudier i , och . I exemplen ingår även de landsspecifika lånen för resor och försäkring, dessa är dock de samma enligt våra förslag som enligt gällande rätt. I samtliga exempel ingår det nya merkostnadslånet för utlandsstudier, som egentligen syftar till att möjliggöra studier i län- der med högre kostnadsnivå än . Lånesumman redovisas ex- klusive ränta eftersom jämförelsen avser att exemplifiera skillnader i den totala lånesumman, inte i ränteläget. För varje land redovisas två alternativa utfall, ett om merkostnadslånet för undervisnings- avgifter uppgår till grundbeloppet (vilket i huvudsak är detsamma som enligt gällande rätt) och ett om den föreslagna flexibiliteten i merkostnadslånet för undervisningsavgifter utnyttjas fullt ut. Sammantaget visar exemplen att våra förslag medför att studie- lånen för uppehället som väntat sjunker i länder med höga lands- specifika belopp, medan de blir något högre i länder med lägre lands- specifika lånebelopp. Skillnaden i den totala lånesumman blir också större ju längre utlandsstudierna pågår. Vid kortare utlandsstudier påverkas lånesumman av i vilken utsträckning merkostnadslånen för undervisningsavgifter utnyttjas. Studielån för studier i För studier i är grundlånet 2010 enligt gällande bestäm- melser . Svenska studenter betalar inte undervisningsavgift i och därför redovisas enbart jämfö- relse av lånesumman utan skillnader i merkostnadslånet för under- visningsavgifter. (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) Studielån för studier i För studier i är grundlånet 2010 enligt gällande bestämmel- ser . Undervisningsavgifter kan uppgå till 10 000 per läsår (motsvarande per läsår). Nuvarande maximal lånesumma för undervisningsavgifter (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) Föreslagen lydelse maximal lånesumma förundervisningsavgifter (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader (max avgift) för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader (max avgift) för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader (max avgift) för resor+försäkring (/år) Studielån för studier i För studier i är grundlånet 2010 enligt gällande bestämmelser . Undervisningsavgifter kan uppgå till 55 000 $ per läsår (motsvarande per läsår). Nuvarande maximal lånesumma för undervisningsavgifter (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader för resor+försäkring (/år) Föreslagen maximal lånesumma för undervisningsavgifter (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader (max avgift) för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader (max avgift) för resor+försäkring (/år) (40 v/år) Summa lån för levnadsomkostnader (max avgift) för resor+försäkring (/år) 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straff- rättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Utökat polissamarbete i och EU. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i .