sou · GZB359 · 2011-09-15 00:00:00 — De parametrar som varieras i de olika beräkningsexemplen är garantigräns, minne och gräns för fondens storlek. Beräkningsexempel med svag och stark garanti I följande beräkningsexempel på historiska data redovisas utjäm- ning och fondbehållning om den garanterade nivån för skatteun- derlagets tillväxt sätts till , dvs. en procentenhet under den trendmässiga tillväxttakten. Minnet sätts till 1 och ingen begränsning görs av fondens eller skuldens storlek. Diagram 32 Stabilisering av skatteunderlag 1991-2010 med garanti och stark stabilisering (GH1). Det faktiska skatteunderlaget utvecklades svagare än trenden av perioden –2010. Det skulle inneburit relativt stora utbetalningar och att en fondskuld skulle ha byggts upp. För att fonden skulle varit positiv vid periodens slut måste avgiften sättas till lägst av skatteunderlaget. Varians- kvoten blir 0,6. Diagram 33 In- och utbetalningar samt fondstyrka 1991-2010 med garanti och stark stabilisering (GH1). -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Skulden uppgår som mest till 1996. Om minnet i stället sätts till 0,5 så minskar utjämningseffekten, varianskvoten ökar till 0,8 och avgiften för att uppnå en fond lika med noll blir av det totala skatteunderlaget, dvs. betydligt lägre än i det föregående exemplet. Motsvarande beräkningsexempel i framtidsscenariot, dvs. med ett minne lika med 1 och obegränsad fondstorlek, ger följande resultat. Diagram 34 Stabilisering av skatteunderlag 2012-2025 med garanti och stark stabilisering (GS1). Avgiften får sättas till av skatteunderlaget för att fon- den ska bli noll och varianskvoten blir då 0,4. Diagram 35 In- och utbetalningar samt fondstyrka 2012-2025 med garanti och stark stabilisering (GS1). 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Skulden uppgår som mest till efter svackan 2015–2018. Om minnet sänks till 0,5 minskar utjämningen och varianskvo- ten ökar till 0,9. Avgiften som behövs för att finansiera en fond nära noll blir lägre och uppgår till av skatteunderlaget. I följande beräkningsexempel på historiska data har fondens nedre gräns satts till –1,av skatteunderlaget. Diagram 36 Stabilisering av skatteunderlag 1991-2010 med garanti, stark stabilisering och fondbegränsning (GH2). Varianskvoten i exemplet uppgår till 0,7 och avgiften för att få en fond nära noll uppgår till av skat- teunderlaget. Den svaga utvecklingen av det garanterade skatteun- derunderlaget 1995 beror på en extraavgift till följd av att fond- skulden har växt sig för stor. Extraavgiften betalas även in 1996– 1997 vilket ger en mindre rekyl 1998 då det garanterade skatteun- derlaget växer snabbare än det faktiska trots att det senare växer snabbare än garantin. Förklaringen är att inbetalningen av extraav- giften upphör det året och omslaget ger en extra skjuts åt det garanterade skatteunderlaget. Motsvarande beräkningar i ett fram- tidsscenario ger följande resultat. Diagram 37 Stabilisering av skatteunderlag 2012-2025 med garanti, stark stabilisering och fondbegränsning (GS2). Varianskvoten blir i detta exempel 1,1; dvs. det utjämnade skattun- derlaget varierar mer än det faktiska skatteunderlaget, och avgiften behöver uppgå till av skatteunderlaget. Om återbetal- ningstiden för avgiftstilläggen förlängs så sjunker varianskvoten men till priset av att det krävs en högre avgift för att fonden ska balansera . Fördelas avgiftstillägget krävs en avgift på för att balansera fonden men samti- digt sjunker varianskvoten till 0,6. En mjukare utjämning kan erhållas med en annan kombina- tion av parametervärden: Om skulden exempelvis begränsas till medan avgiftstilläggen betalas direkt det år som fond- skulden överskrids och minnet begränsas till 0,75 så blir resultatet följande. Diagram 38 Stabilisering av skatteunderlag 2012-2025 med garanti, svagare stabilisering och fondbegränsning (GS3). Fonden kommer att vara strax över noll vid en avgift på av skatteunderlaget. Varianskvoten i detta exempel blir 0,6. Med andra ord blir avgiften ungefär densamma som vid fullständigt minne med en skuldgräns på . Där- emot blir varianskvoten betydligt högre. 1.3.3Sammanfattande tabeller för beräkningar på historiska data och framtidsscenarier I de två sammanfattande tabellerna nedan kan man utläsa känslig- heten i ett korridor- respektive garantisystemet när de ingående parametrarna ändras. Av tabellerna framgår hur varianskvot och fondens storlek vid slutåret påverkas när man ändrar övre och undre gränser i korridorsystemet, minnet samt gränser för fondtill- gång respektive fondskuld. Alternativens benämningar överens- stämmer med motsvarande benämningar i respektive diagram i denna bilaga. K står för korridor, G för garanti, H för historisk utveckling och S för scenario. I tabellen med beräkningar på en korridormodell anges övre och nedre gräns, minne, gränser för fondtillgång respektive fondskuld, varianskvot samt den avgift som i respektive beräkningsalternativ skulle behöva tas ut för att fonden ska vara svagt positiv slutåret. Tabell 6a Resultat av beräkningar på en korridormodell. Fondgränser och fondstorlek anges i procent av skatteunderlaget -1,6 -1,5 -0,9 -3,0 -1,0 -2,0 -1,0 -1,0 -2,0 -0,5 -1,0 -1,0 -6,0 -4,4 -3,0 -1,9 -3,0 -1,8 -3,0 -2,2 -2,0 -2,0 -1,0 -1,0 -2,0 -2,0 -1,0 -1,0 -1,0 -0,8 I tabellen med beräkningar på en garantimodell anges garantigräns, minne, gränser för fondtillgång respektive fondskuld samt den avgift som i respektive beräkningsalternativ skulle behöva tas ut för att fonden ska vara svagt positiv slutåret. Tabell 6b Resultat av beräkningar på en garantimodell. Fondgränser och avgift anges i procent av skatteunderlaget -1,0 -2,0 -1,0 -2,0 -1,0 -3,0 -1,0 -1,5 -1,0 -1,0 -1,0 1.3.4Effekter av korridor och garanti i olika konjunkturscenarier De framåtblickande beräkningsresultaten som redovisats tidigare i avsnittet utgår från KI:s scenario 3, det s.k. krisscenariot, för den samhällsekonomiska utvecklingen till 2025 (se bilaga 8). Basscena- riot omfattar endast smärre konjunkturvariationer, i scenario 2 inträffar en konjunktursvacka 2018–2020, i scenario 3 en tidigare och kraftigare konjunkturnedgång och i scenario 4 sker en nedgång ungefär men inte lika kraftig och som följs av en relativt markerad konjunkturuppgång. Variansen i fak- tiskt skatteunderlag skiljer sig således en hel del mellan scenarierna. För att kunna bedöma effekterna av ett stabiliseringssystem vid olika konjunkturförlopp har en korridor- respektive en garantibe- räkning genomförts för samtliga fyra scenarier. I tabellen nedan jämförs utfallet av korridorberäkningarna i olika scenarier men där de i övrigt har samma förutsättningar. Kor- ridorgränserna har, liksom i tidigare exempel, satts högre respektive lägre än den genomsnittliga tillväxten av skatte- underlaget –2010 och är således desamma i samtliga scenarier. I samtliga beräkningar är minnet 1,0. För att lättare kunna jämföra scenarioutfallen har inga restriktioner på fondstorlek eller fondskuld satts upp. SOU 2011:59 Bilaga 5 Jämförelse av olika scenario-alternativ med korridor -4,0 Gränser och fond slutår anges i procent av skatteunderlaget. Konjunkturvariationerna i basscenariot är små och endast en mindre avgift behöver inbetalas. Inget bidrag utbetalas i ett korri- dorsystem med de valda gränserna. En mindre fond på av skatteunderlaget skulle komma att byggas upp. Ett stabilise- ringssystem skulle leda till att den redan låga variansen reducerades med en tredjedel. I scenario 2 hinner en relativt stor fond byggas upp innan en lågkonjunktur inträffar 2019–20. Fonden hinner bli tillräckligt stor för att helt finansiera utbetalningarna och fonden hamnar på ett överskott motsvarande av skatteunderlaget om inga avgiftsbefrielser beviljas. I scenario 3 kommer en kris relativt tidigt , innan en fond hinner byggas upp. Fondskulden uppgår till cirka 4 pro- cent av skatteunderlaget under resten av scenarioperioden efter kri- sens slut. Fondskulden, som 2025 skulle uppgå till , hinner inte återhämtas och dessutom späds den på med årliga räntekostnader. I scenario 4 sker inga utbetalningar, endast inbetalningar. Om systemet inte har en avgiftsbefrielse när fonden nått en viss storlek skulle denna uppgå till av skatteunderlaget . Om i stället gränserna (genomsnittlig utveckling +-1,) tillämpas i beräkningarna så blir både variansen och varianskvoten högre i samtliga scenarier, vilket beror på att systemet då inte griper in lika ofta och lika mycket. Genom att in- och utbetalningarna blir betydligt lägre kommer fondens storlek att påverkas. I scenario 2 stannar den på av skatteunderlaget och i krisalternativet skulle fondskulden vara 2025. I beräkningarna på ett garantisystem har garantinivån satts lika med den undre gränsen i korridorberäkningarna ovan. minnet satt till 1,0. Avgiften, som anges i procent av skatteunderla- get, har för respektive scenario, satts så att fonden ska bli omkring noll 2025. Jämförelse av olika scenarioalternativ med garanti Anm. Garantinivå och avgift anges i procent av skatteunderlaget. I basscenariot och i scenario 4 skulle ett garantisystem, i efterhand, visa sig spela en mycket liten roll – varianskvoten blir 1,0 i de båda scenarierna. I dessa båda scenarier skulle således inga utbetalningar ske och ingen avgift skulle behöva tas ut alls. I scenarierna 2 och främst 3 skulle en garantifond få en mer utjämnande effekt. I sce- nario 2 skulle det räcka att ta ut en avgift på för att fonden ska vara positiv . I krisscenariot däremot skulle krävas en årlig avgift på av skatteunderlaget. Ju lägre varianskvot desto högre avgift skulle behöva tas ut. Om i stället gränsen tillämpas i beräkningarna blir både variansen och varianskvoten högre i krisscenariot, vilket beror på att systemet då inte griper in lika mycket. Genom att in- och utbetalningarna därigenom blir betydligt lägre och nivån på inbe- talningarna anpassas till att fonden ska ligga nära noll 2025 så halve- ras de årliga inbetalningarna i krisscenariot och i scenario 2. Sammanfattningsvis så visar de olika beräkningarna ovan att effekterna av ett stabiliseringssystem blir starkt beroende av konjunkturutvecklingen. Det får också stor betydelse i vilket konjunkturläge som ett stabiliseringssystem införs. Om det inträffar en kraftig lågkonjunktur kort efter införandet så ökar fondskulden snabbt och om krisen dessutom blir djup och långvarig kan det ta tid för fonden att återhämta sig utan att finansieringen ändras, t.ex. genom höjda avgifter eller att medel tillförs på annat sätt. Ett särskilt besvärligt läge kan uppstå om man går in i en ny kraftigare lågkonjunktur med en stor fondskuld redan från början. De stora skillnaderna i utfall mellan de olika scenarierna pekar även på svårigheterna att på förhand fastställa lämpliga och hållbara gränser respektive garantinivå och avgiftsnivå för att en lämplig fondstorlek ska uppnås och/eller bibehållas. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvars- logistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. 43.Offentlig upphandling från eget företag? –och vissa andra frågor. 44.Fjärrvärme i konkurrens. –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. Framtida regelverk och ansvars- förhållanden på naturgasmarknaden i . 47.En samlad ekobrottsbekämpning. 48.Vård efter behov och på lika villkor –en mänsklig rättighet. –Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. 50.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 51.Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. 52.Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäk- ringen. 53.Ny instansordning för va-målen. 54.Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. 56.Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. 57.En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. 58.Skolans dokument – insyn och sekretess. 59.Spara i goda tider –för en stabil verksamhet Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straff- rättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Utökat polissamarbete i och EU. [25] Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. [28] En ny upphovsrättslag. En reformerad domstolslagstiftning. [42] Förundersökning –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. [45] En samlad ekobrottsbekämpning. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [15] Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Bättre insatser vid missbruk och beroende – Individen, kunskapen och ansvaret. Ett myndighetsgemensamt servicecenter. [38] Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. [40] Alkoholservering på särskilda boenden. Vård efter behov och på lika villkor – en mänsklig rättighet. Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. Ny instansordning för va-målen. [53] Kommunaliserad hemsjukvård. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. Offentlig upphandling från eget företag? – och vissa andra frågor. Spara i goda tider – för en stabil verksamhet + Bilagedel. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. Skolans dokument – insyn och sekretess. Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] Etappmål i miljömålssystemet. [34] Rovdjurens bevarandestatus. yttrande över SKB:s Fud- program 2010. [50]. – kunskapsunderlag för havsplanering. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. Fjärrvärme i konkurrens. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i . Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner.