sou · GZB334 · 2011-04-04 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen. Beredningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller till och med . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. Enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade om (dir. 2010:135) ska beredningen presentera förslag till vissa etappmål i miljömålssystemet. Statsrådet förordnade generaldirektören som ordförande i kommittén. förordnades riksdagsledamöterna (MP), (FP), (M), (KD), (V), (C) samt (S) som ledamöter i kommittén. Genom beslut förordnades följande personer att som experter biträda kommittén: departementsrådet , ämnesrådet , departementssekreterarna samt ämnesrådet . Genom samma beslut förordnades sektionschefen , länsrådet , miljöpolicyrådgivaren , vice ordföranden , ordföranden , kommunalrådet , miljöansvariga och miljöchefen som sakkunniga i kommittén. entledigades departementsrådet från sin expertfunktion i kommittén och vid samma tillfälle förordnades i stället ämnessakkunnige . Genom samma beslut entledigades riksdagsledamöterna (C) och (S) och förordnades riksdagsledamöterna (S) och (C) som ledamöter i kommittén. Genom beslut entledigades riksdagsledamoten (KD) och i stället förordnades riksdagsledamoten (KD) som ledamot i kommittén. entledigades departementssekreterarna från deras funktion som experter i kommittén och förordnades istället ämnesrådet . arbetade som sekreterare i kommittén mellan och . Som huvudsekreterare anställdes . Mellan 2010 arbetade som sekreterare i kommittén. anställdes som sekreterare, anställdes som sekreterare och anställdes som sekreterare. har arbetat som konsult för kommittén och fram till . Beredningens första uppdrag redovisades i ett delbetänkande (SOU 2010:101) . Härmed överlämnar beredningen delbetänkandet Förslag till etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:). Miljömålen – vårt gemensamma ansvar......................... Miljömålen är grunden för miljöpolitiken.............................. Gemensam utveckling av miljömålssystemet......................... Etappmål pekar ut behov av förändring i samhället............... 1.4Avvakta inte kommande etappmål – fortsätt arbetet mot Miljömålsberedningens uppdrag att föreslå etappmål ..... Genomförande i dialog............................................................ Vad är ett etappmål?................................................... Kriterier för etappmål.............................................................. Kompass vid formuleringen av etappmål....................... Kompass för att hålla kurs....................................................... 4.1.1 Ekosystemansatsen som utgångspunkt....................... 4.1.2 Konsumtionens betydelse för miljön .......................... 4.1.3 Resurseffektivisering berör alla miljökvalitetsmål...... 4.1.4 rådighet över måluppfyllelsen........................ Harmoniseringen av europeisk miljöpolitik................ Miljöpolitikens styrning i lager på lager ...................... Förslag till plan för att ta fram etappmål ....................... 5.1En plan för etappmål ger överblick och 5.1.1 har beslutat om ett etappmål för 5.1.2 Vi lämnar förslag till några etappmål i detta 5.1.3 Vi lämnar förslag till etappmål inom ramen för 5.1.4 Myndigheter kan lämna förslag till etappmål inom relevanta områden ............................................... Planen för etappmål per miljökvalitetsmål ............................. Om arbetet med att formulera förslag till etappmål ........ Etappmålen är kopplade till åtgärder och styrmedel.............. Överväganden om lämpliga åtgärder och styrmedel.............. Förslag till etappmål – Luftföroreningar......................... 7.2.3 Konventioner, lagstiftning och pågående initiativ ...... Struktur för etappmål om luftföroreningar ............................ Minskad import av luftföroreningar ....................................... 7.4.1 Etappmål om begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i ............ 7.4.2 Etappmål om begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten ..................................... 7.5 Minskade utsläpp från inhemska källor.................................. 7.5.1 Minskade utsläpp från industrianläggningar m.m. ..... 7.5.2 Luftföroreningar från vägtrafiken och 7.5.3 Luftföroreningar från produktanvändning ................. 7.5.4 Etappmål om luftföroreningar från småskalig 7.5.5 Begränsade luftutsläpp av ammoniak .......................... 7.6Lokala åtgärder för minskade utsläpp och förbättrad 7.6.1 Legala möjligheter för kommuner att ingripa mot Förslag till etappmål – Farliga ämnen........................... 8.2.3 Konventioner, lagstiftning och pågående initiativ...... Struktur för etappmål om farliga ämnen ................................ 8.4Utveckling av EU-lagstiftning och internationella 8.4.1 Etappmål om särskilt farliga ämnen ............................ 8.4.2 Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och 8.4.3 Etappmål om information om farliga ämnen i går före nationellt...................................................... 8.5.1 Nationellt arbete kring farliga ämnen ....................... 8.5.2 Exponering för kadmium ........................................... 8.5.3 Efterbehandling av förorenade områden................... Förslag till etappmål – Avfall ..................................... Konventioner, lagstiftning och pågående initiativ .... Struktur för etappmål om avfall ............................................ Ökad resurshushållning i livsmedelskedjan.......................... Etappmål om ökad resurshushållning i Ökad återanvändning och återvinning.................................. Etappmål om ökad återanvändning och återvinning av byggnads- och rivningsavfall.............. Ökad återanvändning och återvinning av papper, metall, plast, glas m.m. från hushåll ........................... Förslag till etappmål – Biologisk mångfald .................. 10.2.3 Konventioner, lagstiftning och pågående initiativ .... Struktur för etappmål om biologisk mångfald ..................... 10.4.1 Etappmål om ekosystemtjänster och resiliens .......... Livskraftiga populationer av arter ......................................... 10.5.1 Etappmål om hotade arter och naturtyper ................ 10.5.2 Etappmål om invasiva främmande arter..................... 10.5.3 Överutnyttjande av arter ............................................ Ökad uppmärksamhet för genetisk mångfald ...................... 10.6.1 Etappmål om kunskap om genetisk mångfald .......... Samhällets kunskap om biologisk mångfald......................... 10.7.1 Etappmål om den biologiska mångfaldens och Bilaga 1–2 Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ................ Ämnen som lagras i kroppens vävnader. Kemiskt eller biologiskt bekämpningsmedel som är framställt för att förebygga eller motverka att djur, växter och mikroorganismer orsakar skada på människors hälsa eller egendom. organismer av alla ursprung, inklusive från bland annat landbaserade, och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka dessa organismer ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem (definition enligt konventionen om biologisk Convention on Biological Diversity; FN- konventionen om biologisk mångfald. Etappmålen ersätter de tidigare delmålen miljökvalitetsmålen angav att en viss miljökvalitet skulle vara uppnådd eller att förändringar skulle vara genomförda vid en Ramdirektiv med syfte att främja en effektiv energianvändning och en låg Detta syfte ska uppnås genom att miljöaspekter integreras i produktdesignen för att förbättra produktens miljöprestanda under hela dess livscykel, s.k. ekodesign. Ett dynamiskt komplex av växt-, djur- dessas icke-levande miljö som interagerar som en funktionell enhet (definition enligt konventionen om biologisk mångfald). konventionen om biologisk mångfald. Det är en strategi för en integrerad skötsel av markresurser, vattenresurser och levande resurser som främjar bevarande och hållbart nyttjande ur ett rättviseperspektiv. Den hjälper att nå balans mellan bevarande och hållbart nyttjande. Ansatsen ser människan som en viktig del av många ekosystem och poängterar att alla berörda i samhället bör vara med när målen för som vi får gratis av naturen, exempelvis pollinering, vattenrening, mat och rekreationsvärden. SOU 2011:34 Begrepp och förkortningar Etappmål anger steg på vägen till generationsmålet (se prop. 2009/10:155). regeringen eller, om det finns särskilda skäl, av . Rättsakt inom EU. till att fastställa gemensamma mål och krav på resultat, men lämnar åt medlemsstaterna själva att bestämma form och tillvägagångssätt. Rättsakt inom EU som är direkt bindande och tillämplig i alla unionens medlemsstater och kan åberopas på nationell nivå på samma sätt som en Med EU-lagstiftning avses den samlade regleringen på EU nivå, som sker genom fördrag, förordningar, Avser här i vilken utsträckning människor och miljö kommer i kontakt med/utsätts för farliga Med farliga ämnen avses här kemiska ämnen och metaller med egenskaper som kan innebära ett hot för människors hälsa och/eller miljön. Farliga ämnen är också en legal term som omfattar alla ämnen som är klassificerade i enlighet med gällande Kategorin omfattar förutom de särskilt farliga ämnena (se nedan) bl.a. ämnen som är mycket giftiga, giftiga, hälsoskadliga, frätande, irriterande, allergiframkallande och miljöfarliga. En samlande benämning för ett stort antal gasformiga organiska föreningar, exklusive ämnet metan. förkortning är NMVOC (Non har beslutat om ett samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen (se prop. 2009/10:155). En individs exakta uppsättning genetiska egenskaper, även de som direktiv /75/EU om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa Arter, underarter eller lägre introduceras utanför sin historiska eller nutida naturliga utbredning och vars introduktion eller spridning hotar biologisk mångfald eller orsakar Kommittéförordningen (1998:1474) anger att kostnadsberäkningar och redovisas i utredningars betänkanden. En konsekvensanalys bör genomföras med ett brett perspektiv och innefatta möjliga konsekvenser både på kort och lång sikt. åtgärder som icke-åtgärder bör SOU 2011:34 Begrepp och förkortningar International Convention for the Prevention of Pollutions from Ships. sjöfartsorganisationens (IMO) konvention för att förhindra föroreningar från den internationella (1998:808) är en ramlag som innehåller olika styrmedel för att nå det övergripande målet om en har beslutat om 16 miljökvalitetsmål (se prop. 2009/10:155). anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. var en instans för samråd och samverkan i arbetet för att 2002–2010. företrädare för myndigheter och upphörde har fått i uppgift att samordna myndigheternas arbete med uppföljning och utvärdering i miljömålssystemet. Miljömålssystemet utgörs av mål samt organisation för genomförande och är att ge ett strukturerat miljöarbete och en systematisk uppföljning av Polluter Pays Principle, Den som riskerar att förorena miljön ska bära kostnaderna för att förhindra att så sker och den som har förorenat miljön ska bära det ekonomiska ansvaret för att återställa den miljöskada som uppstår. beskrivs i preciseringarna till målen. för Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of På svenska Registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. Ett systems långsiktiga förmåga att klara av förändring och Särskilt farliga ämnen används som begrepp för att skilja ut ämnen som har så farliga egenskaper att de över huvud taget inte bör användas på grund av den stora risken för skador på hälsa och miljö. direktiv /81/EG om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Det bör ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Målet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Som grund för miljöarbetet ligger det generationsmål och de sexton miljökvalitetsmål som har beslutat. Miljömålssystemet har setts över och reviderats. Förändringarna består bl.a. av övergången från delmål till etappmål. Övergången till etappmål innebär att det blir enklare att analysera den svenska rådigheten över måluppfyllelsen. Syftet är att ytterligare öka kraften i miljöarbetet. som förändringarna genomförs ska självklart inte miljöarbetet stanna upp – tvärtom! Alla aktörer har ett ansvar för att arbetet drivs framåt: myndigheter, kommuner, näringsliv och ideella organisationer likväl som Miljömålsberedningen. Etappmålens uppgift är att konkretisera den samhällsomvandling som behöver ske för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Etappmålen ska inte beskriva det miljötillstånd som vi vill uppnå, eftersom det redan är fastlagt i miljökvalitetsmålen och dess preciseringar. Etappmålen ska vara ambitiösa men möjliga att nå. De ska vara kopplade till styrmedel och åtgärder och vara tidsetapper på vägen mot att uppnå förutsättningarna för att nå ett eller flera miljökvalitetsmål. Etappmål kan enligt Miljömålsberedningens direktiv föreslås när det finns underlag med samhällsekonomiska konsekvensbedömningar. För att skapa överblick och helhetsperspektiv i formuleringen av etappmål i miljömålssystemet föreslår vi en plan för framtagandet av etappmål. Planen består av följande delar: har beslutat om ett etappmål för Begränsad klimatpåverkan. Vi lämnar förslag till några etappmål i detta betänkande. Vi lämnar förslag till etappmål inom ramen för kommande strategier. Myndigheter kan lämna förslag till etappmål inom relevanta områden (Säker strålmiljö, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö, samt vissa ytterligare frågor, se nedan). I det här betänkandet föreslår vi några etappmål utifrån befintligt underlag.1 Vi har utrett behovet av etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald. Inom dessa områden finns det, utöver de etappmål som föreslås, ytterligare frågor som är i behov av etappmål men där det saknas tillräckliga underlag. Här bör regeringen ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda och föreslå etappmål. Förslag till etappmål – Luftföroreningar Luftkvaliteten i förbättrades avsevärt . Därefter har halterna av flera luftföroreningar inte minskats i någon påtaglig utsträckning trots att de svenska utsläppen har fortsatt att gå ned. Utsläpp från länderna inom EU är en viktig orsak till att luftkvaliteten inte har förbättrats i högre grad. Samarbetet inom EU är därför centralt för att nå miljömålen. Inom vissa tätortsområden orsakar dock svenska och lokala föroreningskällor en sämre luftkvalitet lokalt. Vi föreslår följande etappmål: Etappmål om begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i . Etappmål om begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten. Etappmål om luftföroreningar från småskalig vedeldning. Vi föreslår även att myndigheter ges i uppdrag att genomföra utredningar så att etappmål kan formuleras inom följande områden: Luftföroreningar från vägtrafiken och arbetsmaskiner. Luftföroreningar från produktanvändning. 1 Uppdraget anges i våra direktiv (dir. 2010:74 och 2010:135). Förslag till etappmål – Farliga ämnen Farliga ämnen kan skapa betydande problem för människors hälsa och för miljön. Många ämnen finns kvar i mark och vattendrag efter att utsläppen har skett. Farliga ämnen finns också lagrade i t.ex. infrastruktur, byggnader och varor. Det behövs insatser både på kortare och vad gäller farliga ämnen. I vårt förra delbetänkande (SOU 2010:101) föreslog vi att regeringen uppdrar åt Miljömålsberedningen att ta fram en långsiktig strategi för internationella arbete för giftfri miljö, inklusive läkemedel och miljö. Här föreslår vi etappmål för farliga ämnen som redan nu kan formuleras utifrån befintligt underlag. Regleringen inom området farliga ämnen är i hög grad harmoniserad inom EU. Åtgärder nationellt, på EU-nivå och internationellt samverkar på ett dynamiskt sätt. Vi föreslår följande etappmål: Etappmål om särskilt farliga ämnen. Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper. Etappmål om information om farliga ämnen i varor. Vi föreslår även att myndigheter ges i uppdrag att genomföra utredningar så att etappmål kan formuleras inom följande områden: Exponering för kadmium. Efterbehandling av förorenade områden. Förslag till etappmål – Avfall För att nå generationsmålet och flera av miljökvalitetsmålen behöver vi minska mängden avfall. Resurserna i avfallet behöver tas tillvara och risker för spridning av farliga ämnen i avfall minimeras. Det svenska arbetet inom avfallsområdet är framgångsrikt. Detta arbete bör fortsätta med utgångspunkt i EU:s nya avfallsdirektiv och det arbete som redan pågår i på nationell och nivå. Vi föreslår följande etappmål: Etappmål om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan. Etappmål om ökad återanvändning och återvinning av byggnads- och rivningsavfall. Vi föreslår även att myndigheter ges i uppdrag att genomföra utredningar så att etappmål kan formuleras inom följande områden: Ökad återanvändning och återvinning av papper, metall, plast, glas m.m. från hushåll. Förslag till etappmål – Biologisk mångfald Biologisk mångfald definieras som variationsrikedomen bland alla levande organismer och de ekologiska system som de ingår i, både på land och i vatten. Mångfalden förser oss med ekosystemtjänster, dvs. tjänster som kommer människan till nytta. En rik biologisk mångfald ökar även ekosystemens långsiktiga förmåga att klara av förändring och vidareutvecklas, ofta kallat resiliens. Arbetet med biologisk mångfald kräver insatser både . I vårt förra delbetänkande föreslog vi att regeringen uppdrar åt Miljömålsberedningen att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning med landskapsfokus och en strategi för en sammanhållen vattenpolitik. Här föreslår vi etappmål för biologisk mångfald som redan nu kan formuleras utifrån befintligt underlag. Underlaget utgörs främst av den internationella överenskommelse som gjordes inom konventionen om biologisk mångfald i . Vi föreslår följande etappmål: Etappmål om ekosystemtjänster och resiliens. Etappmål om hotade arter och naturtyper. Etappmål om invasiva främmande arter. Etappmål om kunskap om genetisk mångfald. Etappmål om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden. 1Miljömålen – vårt gemensamma ansvar 1.1Miljömålen är grunden för miljöpolitiken Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Det bör ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Målet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Som grund för miljöarbetet ligger det generationsmål och de sexton miljökvalitetsmål som har beslutat. Generationsmålet anger inriktningen för den samhällsomvandling som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. Miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till.1 Förutsättningarna att uppnå miljökvalitetsmålen ska vara på plats inom en generation, räknat från när målen beslutades i 1999 (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/ 99:183). Generationsmålet och miljökvalitetsmålen redovisas i bilaga 3. har en tradition av att vara ledande i arbetet med att nå en hållbar utveckling. ska fortsätta att axla denna roll. Vi ska ta till vara möjligheterna att vara ett föregångsland genom miljöarbetet inom landet. Vi ska även ta till vara möjligheterna till internationella samarbeten för en bättre miljö, inte minst inom EU. På så sätt skapar vi en bättre miljö både i och globalt. Det finns ett starkt engagemang kring miljömålen i samhället. Trots allt som har åstadkommits finns dock fortfarande stora utmaningar att möta för att vi ska nå alla miljömålen. 1 Miljökvalitetsmålens innebörd beskrivs mer detaljerat i preciseringarna till miljökvalitetsmålen. Myndigheterna i miljömålssystemet har just nu i uppgift att se över miljökvalitetsmålens preciseringar. Myndigheterna lämnar sitt förslag till reviderade preciseringar till regeringen . Miljömålen – vårt gemensamma ansvar Miljömålsberedningen vill därför bidra till att skapa ännu mer kraft och breddat engagemang i vårt gemensamma ansvar för att nå miljömålen. 1.2Gemensam utveckling av miljömålssystemet Miljömålssystemet har setts över och reviderats. Förändringarna består bl.a. av övergången från delmål till etappmål. Övergången till etappmål innebär att det blir enklare att analysera den svenska rådigheten över måluppfyllelsen. Syftet är att ytterligare öka kraften i miljöarbetet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/ 10:MJU25, rskr. 2009/10:142). som förändringarna genomförs ska självklart inte miljöarbetet stanna upp – tvärtom! Alla aktörer har ansvar för att arbetet drivs framåt: myndigheter, kommuner, näringsliv och ideella organisationer likväl som Miljömålsberedningen Vi vill särskilt understryka betydelsen av myndigheternas utvidgade ansvar att ta initiativ i arbetet mot miljömålen. Det uttrycks genom förändrade skrivningar i myndigheternas instruktioner. Vi föreslår att regeringen även använder myndighetsdialogen för att kommunicera detta utvidgade ansvar. 1.3Etappmål pekar ut behov av förändring i samhället I det här betänkandet behandlar vi särskilt övergången från delmål till etappmål i miljömålssystemet. fanns det en rad delmål under varje miljökvalitetsmål. Dessa ska ersättas med etappmål, som ska beskriva den samhällsomvandling som krävs för att nå miljökvalitetsmålen. På så sätt pekar vi tydligt ut behovet av förändringar i samhället för att nå miljömålen. 1.4Avvakta inte kommande etappmål – fortsätt arbetet mot miljömålen! Etappmålen kommer att bli viktiga, men fångar inte allt som behöver göras för att nå målen. Alla etappmål kan inte heller formuleras , utan en del ytterligare avvägningar behövs Miljömålen – vårt gemensamma ansvar kring särskilt svåra frågor och målkonflikter. Vi betonar därför att arbetet mot miljömålen behöver drivas framåt även inom områden där etappmål inte kan formuleras. Generationsmålet och miljökvalitetsmålen anger riktningen för miljöarbetet. Myndigheter, kommuner, näringsliv och ideella organisationer har mycket viktiga roller för att målen ska nås. Utgångspunkten är att alla aktörer arbetar framåt i miljöarbetet utan att avvakta en eventuell behandling av frågorna i Miljömålsberedningen eller eventuellt kommande etappmål. Detta är angeläget för att vi inte ska tappa fart i arbetet mot miljömålen. 2Miljömålsberedningens uppdrag att föreslå etappmål Vårt övergripande uppdrag är att ge råd till regeringen om hur generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. I detta ingår att föreslå etappmål. lämnade vi vårt första delbetänkande, där vi föreslår en handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101). Strategierna ska tas fram inom områden som är i behov av långsiktiga politiska avvägningar.