sou · GYB393 · 2011-01-01 00:00:00 — Bartelsman, E., Bassanini, A., Haltiwanger,J., Jarmin, R., Scarpetta, S., and Schank, R., 2004, The Spread of ICT and Productivity Growth: Is Europe Really Lagging Behind in the New Economy? in D.Cohen, P.Garibaldi and S.Scarpetta (eds. ), The ICT Revolution: Productivity Differences and the Digital Divide, , . Bilaga 6 till LU2011 Bassanini, A., L.Nunziata and Venn, D., 2009, and Productivity Growth in Countries. Economic Policy, 24: 349-402. Belot, M., , J. and J.C. van Ours, J., 2007, Welfare Effects of Employment Protection. Economica, 74: 381-396. Besley, T. and R. Burgess, 2004, Can Labor Regulation Hinder Economic Performance? , 119: 91-134. , O. and Landier, A., 2002. The Perverse Effects of Partial Labour Market Reform: in . 112: F214-F244. , O. and , P., 2001, What Hides Behind an Unemployment Rate: Comparing Portuguese and U.S. 91: 187-207. , O. and Tirole, J., 2008, The Joint Design of Un- employment Insurance and Employment Protection: A First Pass. , O. and Wolfers, J., 2000, The Role of Shocks and Institutions in the of European Unemployment : The Aggregate Evidence. , 110, supplement: 1- 33. Boeri, T. and ., 2007, Two Tier Reforms of Employment Protection: a Honeymoon Effect? , 117(521): F357-F385. Booth, A., Francesconi, M. and , J., 2002, Temporary : Stepping Stones or Dead Ends. , 112(480): F189-F213. Botero, J., S. Djankov, R. La Porta, F. Lopez-de-Silanes, and A. Shleifer. The Regulation of Labor. Cahuc, P. and Carcillo, S., 2006, The Shortcomings of a Partial Release of Employment Protection Laws: The Case of the 2005 French Reform, IMF Working Paper No. 06/301. Cahuc, P. and Malherbet., 2004, Market Rigidity. nomics, 88:481-501. Bilaga 6 till LU2011 Cahuc, P. and Postel-Vinay, F., 2002. Temporary jobs, Employment Protection and Labor Market Performance. Labour Economics 9:63-91. Cahuc, P. and Zylberberg, A., 2006, The Natural Survival of Work, creation and in a Growing Economy. Cahuc, P. and Zylberberg, A., 2008, Optimum Taxation and Layoff Taxes. , 92: 2003-2019. Cingano, F., , M., , J. and Pica, G., 2008, Em- ployment Protection Legislation, Productivity and Investment: Evidence from . , A. and Postel-Vinay. F, 2009, Protection, Economic Papers, (61): 207-39. , Q., Janiak, Q. and Wasmer, E., 2010, Local Social Capital and Geographical Mobility. DeFreitas, G. and , A., 1998, Labour Surplus, Worker Rights and Productivity Growth: A Comparative Analysis of and Latin . Labour, 12(3):515-539. , R., Sigeman, T., , L, 2008, Swedish Labour and Employmnt : Cases and Materials, Iustus Förlag. Feldstein M., 1976, Temporary Layoffs in the Theory of Un- employment. , 84: 937-957. Fougère, D., Kramarz, F., and Pouget, J., 2009, Youth Un- employment and Crime in ? , , 7(5), 909-938. Heckman, J. and Pagés, C., 2004, Introduction, in J. Heckman and C. Pagés (eds), and Employment: Lessons from Latin and the Caribbean. , , pp. Hopenhayn, H. and Rogerson, R., 1993, and Policy Evaluation: A General . , 101(5): 915-938. Ichino, A. and R.T. Riphahn, R., 2005, The E¤ect of Employment Protection on Worker Effort: A Comparison of Absenteeism During and After Probation, , 3(1): 120-143. Bilaga 6 till LU2011 , L., 2010, Employment Protection Reforms, Employment and the Incidence of Temporary in Europe: 1996-2001. Labour Economics, 17:1-15. , L., 2007, The Impact of Employment Protection Mandates on Demographic Temporary Employment Patterns: International Microeconomic Evidence. , 117(521), F333- F356. Koeniger, W., 2005, Dismissal Costs and Innovation. Economics Letters, 88(1): 79-85. Kugler, A., 1999. The Impact of Firing costs on Turnover and Unemployment: Evidence from the Colombian Labour Market Reform. International Tax and 6: 389-410. Kugler, A. and Pica, G., 2008. Effects of Employment Protection on Worker and : Evidence from the 1990 Italian Reform. Labour Economics 15: 78-95. Kugler, A., Jimeno, J. and Hernanz, V., 2005, Employment Consequences of : Evidence from Spanish Labor Market Reforms. Working Paper, , January 2005. Kuhn, P., 1992, Mandatory Notice, , 10: 117-37. Lazear, E., 1990, Provisions and Employment. , 105: 699-726. , D., 1991, Just-Cause Employment Policies in the Presence of Worker Adverse Selection. , 9: 294-305. Marinescu, I, 2007, Shortening the Tenure Clock: The Impact of Legislation. Working Paper, , 2007. , P., 2007, Dismissals for Cause: The Difference That Just Eight Paragraphs Can Make, paper n 3112. Micco, A. and Pagés, C., 2006, The Economic Effects of Employment Protection: Evidence from . Bilaga 6 till LU2011 Nickell, S. and Layard. R., 1999, Labor Market Institutions and Economic Performance. In Handbook of Labor Economics, Ashenfelter, O. and Card, D., Editors Volume 3C: 3029-3084. , M., 2009, Employment Protection and Sickness Absence. Labour Economics, 16:208-214. , G. and Scarpetta, S., 2005, Employment Protection: Do firms Perceptions Match with Legislation? Economics Letters, 90:328- 334. Pissarides, C., 2000, Equilibrium Unemployment Theory. Posner, R., 2003, Economic Analysis of . Riphahn, R., 2004, Employment Protection and Effort among German Employees. Economics Letters, 85:353-357. , G., 2002, The Political Economy of Employment Protection. 2002a, Employment Protection, International Speci- alization, and Innovation. , 46(2): 375-395. Skedinger, P. 2010, Employment Protection Legislation, Evolution, Effects, Winners and Losers, . Venn, D., 2009, Legislation, Collective Bargaining and Enforcement: Updating the Employment Protection Indicators. Social, Employment and Migration Working paper n 89. Wasmer, E., 2006, The Economics of Prozac: Do Employees Really Gain from Strong Employment Protection? Wasmer, E., 2006a, General versus Specific Skills in Labor Markets with Search Frictions and Firing Costs, . 96(3): 811-831. , 2008, Doing Business: An Independent Evaluation: Taking the Measure of the World Bank-IFC Doing Business Indicators. Bilaga 7 till LU2011 – en empirisk studie av fem marknader* * Vi är tacksamma för värdefulla kommentarer från Per Krusell, , , , och samt deltagare vid konferensen fungerar den svenska arbetsmarknaden – och hur kan den förbättras? 2.1.1 Konkurrens och regleringar på 2.1.2 Produktmarknadskonkurrens och efterfrågan på Produktmarknadskonkurrens, lönebildning och Produktmarknadskonkurrens och diskriminering ... 2.3Relationen mellan konkurrens och tre Konkurrensfrämjande åtgärder i fem branscher ........... Minskade etableringshinder/avregleringar ........................... 3.1.1 Förväntade effekter .................................................... Andra konkurrensfrämjande åtgärder .................................. Innehåll Bilaga 7 till LU2011 3.2.1 Ökad valfrihet och kundvalssystem........................... Beskrivning av avregleringarna ................................... Avregleringen av taximarknaden........................................... Konkurrensutsättning inom välfärdstjänstebranschen........ Införandet av personalliggare i restaurangbranschen........... Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna................... Avregleringen av taximarknaden........................................... Effekter på sjukskrivningar.................................................... Konkurrensutsättning inom välfärdstjänstebranschen........ Privatisering inom förskolan ...................................... Beskrivning av variationen mellan kommuner ..................... Sysselsättning och löner......................................................... Beskrivning av variationen mellan kommuner ..................... Sysselsättning och löner......................................................... Beskrivning av den regionala variationen.............................. Sysselsättning och löner......................................................... Införandet av personalliggare i restaurangbranschen........... Appendix A: ............................................Data/definitioner Appendix B: ..........................................Metodbeskrivning Bilaga 7 till LU2011 Innehåll Appendix C: Resultat........................................................ Appendix D: Resultat gymnasieskolan ................................ Competition and employment – An empirical study of five Data and empirical strategy................................................... Personnel registers in restaurants.............................. Syftet med denna bilaga är att studera sambandet mellan konkurrens och arbetsmarknadens funktionssätt. Konkurrens lyfts ofta fram som en grundförutsättning för att marknader ska fungera effektivt. Ofullständig konkurrens kan medföra förluster för samhället, i form av högre priser och minskat utbud. Bristande konkurrens kan också medföra ineffektiviteter på arbetsmarknaden med högre jämviktsarbetslöshet och löner som inte motsvarar individernas produktivitet. Den tidigare forskningen om sam- bandet mellan konkurrens och sysselsättning är relativt begränsad. Detta är särskilt uppenbart när det gäller konkurrensutsättning av offentliga verksamheter, en företeelse som vi i den här bilagan visar har varit omfattande i . För att skapa en effektiv sysselsättningspolitik är det viktigt att förstå hur arbetsmarknader förändras när konkurrensen ökar. Genom att studera reformer på fem marknader som var reglerade på olika sätt bidrar bilagan till en ökad förståelse om arbetsmarknadseffekterna av konkurrens- främjande åtgärder. De förändringar som studeras är avregleringen av taximarknaden, införandet av privat produktion av offentligt finansierade tjänster inom förskolan, skolan och samt införandet av personalliggare i restaurangbranschen. Vi har valt att studera just dessa marknader för att kunna belysa möjliga effekter av olika typer av konkurrensfrämjande åtgärder, såväl i privat som i offentlig sektor. Vi fokuserar på sysselsättning, sjukskrivningar och löner, och analyserar effekterna för olika grupper av arbetstagare. Att belägga sambandet mellan konkurrens och arbetsmarknads- utfall är inte helt oproblematiskt. Det huvudsakliga problemet består i att det kan finnas många faktorer som samvarierar med både konkurrensgraden och med hur arbetsmarknaden fungerar. För att försöka rensa bort betydelsen av sådana faktorer jämför vi förändringar i sysselsättning, sjukskrivningar och löner på marknader Bilaga 7 till LU2011 som reformerats med utvecklingen för närliggande yrkesgrupper eller med regioner där förändringarna varit mindre betydande. På så vis kan vi ta hänsyn till många av de faktorer som skulle kunna bidra till att man drar felaktiga slutsatser om hur konkurrens påverkar sysselsättningen. Den sammantagna bilden är att minskade konkurrenshinder skapar högre sysselsättning på de berörda marknaderna. I samtliga fall finner vi att reformerna haft positiva effekter på syssel- sättningen även om de ser olika ut på olika marknader. Medan ökad konkurrens inom skolan till exempel har lett till en ökning i antalet sysselsatta timmar har konkurrens inom förskolan framförallt lett till att fler individer kommit in på marknaden som visstidsanställda. Effekterna skiljer sig också åt mellan olika typer av personer. Reformerna tycks framförallt öka efterfrågan på unga, äldre och utlandsfödda. När det gäller löner är effekterna av konkurrens olika beroende på typ av reform och delmarknad. Lönerna på taximarknaden verkar ha minskat som en konsekvens av avregleringen medan lönerna inom välfärdssektorn ökat som en effekt av ökad privatiseringsgrad. Detta kan troligtvis förklaras av att vinster uppstår vid privata monopol, vilka delas mellan arbetsgivare och arbetstagare. Inom offentlig sektor kan arbetsgivarna istället utnyttja sin position som ensam arbetsgivare för vissa yrkesgrupper genom att hålla nere lönerna för de anställda. Detta leder till att lönerna ökar när konkurrensen från privata alternativ ökar. Det är väl känt att sjukskrivningstalen är systematiskt lägre i privat sektor än i offentlig sektor. I rapporten visas att detta även gäller då man jämför anställda inom samma yrke med varandra. Det skulle kunna tolkas som att privatiseringar leder till minskade sjuk- skrivningar, men skillnaderna skulle även kunna bero på att det är andra typer av anställda (t.ex. yngre och friskare) som arbetar på de privata arbetsplatserna. Om privatiseringar leder till effektiv- iseringar där arbetsmiljön blir lidande skulle även effekterna på sjukskrivningarna kunna bli de motsatta. De ökade sjuk- skrivningarna , då många verksamheter privatiserades och marknadsutsattes, skulle kunna tala för en sådan hypotes, men utvecklingen skulle även kunna förklaras av andra faktorer. Våra analyser som på ett mer precist sätt isolerar reformernas effekter på sjukskrivningar visar inte på något entydigt samband mellan graden av privatisering och mängden sjuk- skrivningar. Inom tycks privatiseringarna ha lett till Bilaga 7 till LU2011 minskade sjukskrivningar, men inom förskolan och skolan saknas tydliga samband. Den sammantagna slutsatsen utifrån de mönster som framkommer i den här bilagan är att konkurrensfrämjande åtgärder kan bidra till att höja effektiviteten på arbetsmarknader där konkurrensen är bristfällig. Konkurrens kan också bidra till att öka chanserna för de grupper som står längst från arbets- marknaden, vilket kan få betydande effekter för samhället i stort. När det gäller effekterna på sjukskrivningstalen är resultaten blandade även om våra resultat tyder på att ökad konkurrens lett till minskade sjukskrivningar åtminstone inom äldreomsorgen. Med tanke på den bristande mängden forskning som finns om detta samband och de höga kostnader som sjukskrivningar medför, både för individen och för samhället, anser vi att ytterligare forskning är särskilt motiverad på detta område. Konkurrens lyfts ofta fram som en grundförutsättning för att marknader ska fungera effektivt. Trots detta kan det på vissa marknader råda omständigheter som gör att regleringar kan vara samhällsekonomiskt motiverade. Exempelvis kan stordriftsfördelar eller bristande information hos konsumenterna om en vara eller tjänst göra det lämpligt att reglera en marknad, vilket har medfört att vissa marknader reglerats i många länder. ägde flera reformer rum i som på olika sätt ökade konkurrensen på ett flertal tidigare reglerade marknader i syfte att öka konkurrensen och därmed effektiviteten. De mest dramatiska förändringarna var kanske avregleringen av en rad offentliga monopol, t.ex. tele- och postmarknaden. Även stora delar av den offentliga sektorns produktion av välfärdstjänster konkurrensutsattes. Tidigare studier har huvudsakligen intresserat sig för hur konsumentpriserna påverkas av ökad konkurrens, medan empiriska studier när det gäller arbetsmarknadseffekter är mer sällsynta (se t.ex. SOU 2005:4). Att förstå hur arbetsmarknaden förändras när konkurrensen ökar är dock viktigt för utformningen av en effektiv sysselsättningspolitik. I den här bilagan studerar vi ett antal marknader som genomgått omfattande förändringar i förut- sättningar för konkurrens. De reformer som studeras är av- regleringen av taximarknaden, samt privatiseringar inom förskolan, skolan och . Förutom dessa reformer har vi även studerat införandet av personalliggare i restaurangbranschen då detta är en marknadsreglerande reform som kan påverka syssel- sättningen. Även om det inte är entydigt hur reformen har påverkat konkurrensförhållandena inom restaurangbranschen är dess sysselsättningseffekter av stort intresse då det funnits diskussioner om att utöka lagen till att omfatta bland annat tvätterier, byggföretag och taxiverksamhet. Bilaga 7 till LU2011 Frågorna vi intresserar oss för är: Skapas det fler jobb på en konkurrensutsatt marknad? Påverkar konkurrensen vilka grupper av individer som sysselsätts? Leder konkurrens till högre eller lägre löner för de sysselsatta? Och, hur påverkas sjukfrånvaron av konkurrensutsättning? Det finns flera anledningar till att bristande konkurrens på produktmarknaden kan göra att arbetsmarknaden fungerar ineffektivt. Lägre konkurrens tänks ofta leda till högre priser och lägre produktion och den låga produktionen gör att arbetsgivarna efterfrågar mindre arbetskraft än på en marknad med fullständig konkurrens. Bristande konkurrens på produktmarknaden antas ofta även göra att en decentraliserad lönebildning fungerar sämre efter- som företag då har utrymme att föra över ökade lönekostnader på konsumenterna (vilka saknar alternativ). Därför antas ofta en bristande grad av konkurrens leda till ett högre lönetryck och en högre jämviktsarbetslöshet (, 2005). Om kon- kurrensen ökar så minskar företagens möjligheter att skjuta över lönekostnadsökningar på konsumenterna genom prisökningar. Detta innebär att lönerna pressas nedåt om konkurrensen ökar vilket i sin tur leder till en lägre arbetslöshet. Den ökade kon- kurrensutsättningen av den svenska ekonomin lyfts därför ofta fram som en bidragande förklaring till varför den svenska arbets- lösheten sjönk så fort (se t.ex. , 2003). Däremot finns det inte så många empiriska studier som handlar om hur ökad konkurrens faktiskt påverkar löne- bildningen. Lönerna kan också påverkas av produktmarknadsregleringar genom begränsningar i konkurrensen på arbetsmarknaden. På en arbetsmarknad där arbetskraften är relativt orörlig yrkesmässigt och/eller geografiskt kan arbetsgivare utnyttja sin position som ensam arbetsgivare, dvs. monopsonist, till att hålla sysselsättningen och lönerna på en lägre nivå än under mer konkurrensmässiga förhållanden. Ett tydligt exempel på denna situation skulle just kunna vara den offentliga sektorns dominanta position för vissa yrken inriktade på utbildning, vård och omsorg. Genom att introducera ökad konkurrens från privata alternativ förlorar arbetsgivarna sin position som ensam köpare på marknaden. Ett tydligt exempel är introduktion av friskolor i landsbygdskom- muner där kommunerna tidigare varit ensam om att anställa lärare. När lokala monopsoniförhållanden bryts upp förväntas både löner och sysselsättning öka (Boal och Ransom, 1997, Hensvik, 2010). Bilaga 7 till LU2011 En ytterligare konsekvens av bristande konkurrens som ofta lyfts fram i litteraturen är att möjligheterna för arbetsgivare att diskriminera delar av arbetskraften ökar. Grundtanken är att även ineffektiva företag kan överleva på en marknad med få alternativ. Detta innebär att arbetsgivarna kan välja bort, eller lönemässigt särbehandla arbetstagare på grund av egenskaper som kön eller etnicitet. En ökad konkurrens kan tvinga arbetsgivare att se till kompetens och bortse från egna, möjligen diskriminerande, pre- ferenser när det gäller arbetstagarnas egenskaper för att inte riskera att slås ut från marknaden. Utöver de totala sysselsättnings- och löneeffekterna som konkurrens medför kan åtgärder som främjar konkurrensen därmed också påverka vilka som anställs och löneskillnaderna mellan olika grupper av arbetstagare, t.ex. löneskillnader mellan kvinnor och män eller mellan svenskfödda och utlandsfödda. Enligt ovanstående resonemang kan konkurrensfrämjande åtgärder ha betydande effekter på sysselsättningen och lönerna på den svenska arbetsmarknaden även om dessa effekter kan skilja sig åt beroende på vilken typ av marknad som avses. Syftet med den här bilagan är att öka förståelsen kring arbetsmarknadseffekterna av konkurrensutsättning. Bilagan bidrar därmed med ny kunskap på flera områden. Ett av de främsta bidragen är att vi med hjälp av detaljerade data kan studera hur olika marknader reagerar på konkurrensutsättning. De fem marknader som analyseras är taxi- branschen, förskolan, skolan, äldreomsorgen och restaurang- branschen. Genom att belysa och kontrastera olika branscher ger bilagan en mer heltäckande bild av den svenska arbetsmarknadens funktionssätt än tidigare litteratur. Detta möjliggör en bättre utgångspunkt för mer generella slutsatser än studier där enskilda marknader studerats. Förutom att studera effekterna av konkurrensutsättning på sysselsättning och löner studeras även effekter på sjukskrivningar. ökade sjukskrivningsnivåerna dramatiskt i , vilket sammanföll med införandet av en rad konkurrens- främjande reformer. I den här bilagan studerar vi sambandet mellan sjukskrivningar och konkurrens. I teorin är detta samband oklart: å ena sidan kan en ökad konkurrens leda till att arbetsmiljön förbättras för att locka till sig ny arbetskraft, å andra sidan kan effektiviseringar leda till att arbetsmiljön försämras. forskning är mycket begränsad på detta område. Bilagan bidrar där- med också med ny kunskap om sambandet mellan sjukskrivningar Bilaga 7 till LU2011 och konkurrensutsättning på fyra av de fem delmarknader som studeras. Bilagan är upplagd på följande sätt: I Kapitel 2 beskrivs det teoretiska ramverk som används inom nationalekonomin för att förstå sambandet mellan konkurrens och sysselsättning, löner och sjukskrivningar. För att öka förståelsen om de förväntade effekterna av olika typer av konkurrensutsättning ges också i detta kapitel en översikt av tidigare litteratur där både erfarenheter från och andra länder redovisas. För att ge en mer övergripande bild redovisar vi också hur sambandet ser ut mellan koncentra- tionen av arbetsgivare på en marknad och sysselsättning, löner och sjukfrånvaro. I Kapitel 3 ges en översikt över olika typer av kon- kurrensfrämjande åtgärder med fokus på de marknader som analyseras i den här bilagan. För att tydliggöra olika typer av kon- kurrensfrämjande åtgärder och dess förväntade effekter delar vi upp åtgärderna i tre områden, minskade etableringshinder/avregleringar, ökad valfrihet och kundvalssystem samt andra konkurrensfrämjande åtgärder. Under respektive avsnitt redovisas de enligt teorin för- väntade effekterna av dessa åtgärder. I Kapitel 4 beskriver vi de fem branscherna och de regeländringar som bilagan handlar om: 4.1 beskriver avregleringen av taximarknaden, 4.2 privatiseringen inom välfärdstjänstebranscherna förskolan, skolan och och 4.3 införandet av personalliggare i restaurangbranschen. Kapitel 5 redovisar resultaten från den empiriska analysen. Kapitel 6 redovisar slutsatserna och diskuterar möjliga arbetsmarknads- effekter av ytterligare konkurrensutsättning på den svenska pro- duktmarknaden. 2Produktmarknadsregleringar och arbetsmarknadens funktionssätt Det här kapitlet handlar om sambandet mellan konkurrens och arbetsmarknadens funktionssätt. I avsnitt 2.1 beskrivs det teoretiska ramverk som ligger till grund för denna bilaga. 2.2redogör för erfarenheter från tidigare forskning när det gäller sambandet mellan konkurrens och arbetsmarknadsutfall. 2.3redovisar hur sambandet ser ut mellan arbetsgivarkoncentra- tionen och de tre utfall som är av intresse i denna bilaga: syssel- sättning, löner och sjukfrånvaro. 2.1.1Konkurrens och regleringar på produktmarknaden Frågan om konkurrensens positiva effekter på produktmarknaden har en stark teoretisk grund inom nationalekonomin. Då perfekt konkurrens råder är antalet företag på marknaden så stort att en enskild aktör inte kan påverka priset. Om en aktör tar ut ett högre pris än produktionskostnaden kan konsumenterna vända sig till en annan producent. Det pris som konsumenterna möter på marknaden motsvarar därför marginalkostnaden för att producera varan. Om antalet aktörer är begränsat och det uppstår en skillnad mellan pris och produktionskostnad så kommer övervinsterna att locka in nya företag på marknaden, vilket pressar ner priset mot jämviktsnivån. På så sätt skapar priset jämvikt mellan utbud och efterfrågan på produktmarknaden så länge nya företag fritt kan etablera sig. Begränsningar i konkurrensen på en marknad, i sin mest extrema form då det endast finns en producent av en viss vara (dvs. monopol), medför förluster för samhället. Monopol innebär att ett enskilt företag har en mycket stark ställning på marknaden. Produktmarknadsregleringar och arbetsmarknadens funktionssätt Bilaga 7 till LU2011 Detta gör att företaget kan ta ut ett pris som överstiger marginal- kostnaden.