sou · GYB355 · 2011-01-01 00:00:00 — arbetades aktivt för att nå romska föreningar på respektive ort vilket i flera kommuner ledde till kontakter med nya lokala romska föreningar och aktivister. Arbetet med telefonkontakterna var komplicerat. Minoritets- och romafrågorna var inte självklara i kommunorganisationerna. Att hitta en ansvarig tjänsteman eller ibland politiker kunde kräva många samtal. Samtalen med informanterna handlade främst om; -Placeringen av romska frågor i kommunen – var finns frågorna, på vilket sätt arbetar man med dem? -Om man känner till lokala romska organisationer och, i så fall, hur sker dialogen med dem? -Modersmålsundervisning i chib? Hur är den organiserad? Hur många elever deltar, vilka dialekter, hur ser lärarsituationen ut? En summering av kontakterna visade att kunskaperna om skyldigheterna enligt minoritetskonventionerna var svag. Flertal kommuner ansåg att det fanns svårigheter att hitta romerna bland annat på grund av förbudet mot etnisk registrering. Man kände inte till om det fanns romer eller romska organisationer i kommunen förutom som enskilda klienter/kunder inom de kommunala verksamheterna. Majoriteten av kommunerna uppgav att romska frågor handlades av flyktingmottagningen och/eller . Med hjälp av organisationer och enskilda aktivister fick Delegationen fram tidigare okända lokala föreningar. I flera kommuner visade det sig finnas stora grupper av romer, trots att rapporterande kommuntjänsteman hade en uppfattning att det varken fanns romer eller behov av kontakter med romska företrädare. Romerna hade, i sin tur, svårt att hitta samtalsparter i den kommunala byråkratin. Ett gemensamt problem för många föreningar var bristen på egen lokal. Föreningarna talade också mycket om oron Uppdraget och dess genomförande för ungdomarna och utanförskapet i samhället. Kännedom om den egna minoritetsstatusen och rättigheter som till exempel rätten till samråd med kommunen var svag bland romerna. Näraliggande kommuner och romska grupper tampades med likartade frågor utan att känna till varandras situation. Skyldigheten till undervisning i romanés, även för enskilda elever, var inte känd. De flesta kommuner ordnade ingen undervisning alls. Om det ordnades undervisning var elevdeltagandet förhållandevis lågt jämfört med antalet romska elever på respektive ort. Flera kommuner gav som förklaring till detta förbudet mot etnisk registrering, och att man inte visste vilka av eleverna som är romer. Det andra skälet var bristen på modersmålslärare, antingen att det inte finns lärare att tillgå eller att det är brist på utbildade lärare. Vi fann dock undantag i kommun till exempel där man med hjälp av en engagerad modersmålslärare och skolledning har undervisning för de flesta romska eleverna, en god skolnärvaro och flera ungdomar som går på gymnasiet. Sammantaget har Delegationen –2009 haft täta kontakter med ett 40-tal kommuner i landet. Delegationen för romska frågor har besökt ett urval av landets kommuner för att främja och stödja kommunala projekt som syftar till att förbättra samhällets bemötande av romer och romernas situation. Hur många av landets 290 kommuner som har invånare med romsk bakgrund är oklart då officiell statistik på etnisk grund saknas. Urval gjordes därför utifrån redan befintlig information och efter samråd med företrädare i delegationens referensgrupp. Följande 14 kommuner besöktes –2008; , , , , , , , , , , , , och . Vid kommunbesöken arrangerades möten med förtroendevalda och nyckelpersoner inom kommunen som arbetar med frågor som Uppdraget och dess genomförande ur olika aspekter rör romers situation. deltog romer från orten i dessa möten om det inte anordnades särskilda möten med romerna. Områden som diskuterades var: arbete med romer; bl.a. individ- och familjeomsorgen, ekonomiskt bistånd/vuxenutbildning och arbetsmarknad flyktingmottagande om det finns många nyanlända föreningsfrågor, satsningar på och samarbete med romska föreningar utbildningsfrågor, t.ex. språksatsningar (modersmål och eller andra satsningar). I samråd med romerna berördes frågor som handlade om romernas inflytande på olika samhällsområden, möjligheter till egen organisering och dialog med kommunen. Syftet med kommunbesöken var att: utbyta information mellan kommunen och delegationen informera om ramkonventionen, språkkonventionen, diskrimineringslagstiftningen och om delegationens uppdrag stimulera kommunerna till fortsatt verksamhet för romer stödja kommunen att påbörja eller fortsätta verksamhet för romer främja samråd med romska företrädare på orten. 1.3.3Den tredje huvuduppgiften – att sprida kunskap Delegationen har använt olika kanaler för uppdraget att informera och sprida kunskap om romer och deras situation i till allmänheten, myndigheter och kommuner. SOU 2010:55 Uppdraget och dess genomförande Utställningen genomfördes på perioden 24 januari-24 mars 2008 i samverkan mellan Delegationen för romska frågor, den romska tidskriften (initiativtagare), Forum för Levande Historia och i . Utställning på om hur romerna drabbades av nazisternas dödsmaskineri under var den första utställning i sitt slag som visas i . I samband med utställningen arrangerades visningar, seminarier och speciella program för barn och ungdomar. against the and Sinti and present day racism in Europe producerad av the Documentation and i , utgjorde underlag för den svenska utställningen. På Förintelsens minnesdagen, , ägde en minneshögtid rum på museet. Seminarium om förföljelse av romer Romer – en förföljd och diskriminerad minoritet. Ett seminarium om romernas situation – då och genomfördes på , , i samband med utställningen om romerna och Förintelsen som delegationen arrangerade tillsammans med Forum för Levande Historia och . Romer – en förföljd och diskriminerad minoritet Ett halvdagsseminarium på samma tema som i arrangerades i för personer som i sitt arbete kommer i kontakt med romer. Ett informationspaket skickades till ledamöter. Informationen om den romska minoritetens situation i hade tagits fram i samarbete med Forum för levande historia. Uppdraget och dess genomförande Delegationen deltog med monter och arrangerade seminarier om romska frågor på bokmässan i . om bostadsdiskriminering arrangerades av Delegationen för romska frågor och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) under MR-dagarna på . Ett frukostmöte hölls med syfte informera statliga myndigheter om den romska minoriteten och uppmärksamma dem på deras ansvar. Myndighetscheferna från följande myndigheter är inbjöds: , , Forum för levande historia, , och folkminnen, , , Myndigheten för skolutveckling, , , och . Den 19–anordnade delegationen en konferens för ett femtiotal generaldirektörer och andra tjänstemän på svenska myndigheter, verk och departement, samt företrädare för romska organisationer. Konferensens två huvudsakliga syften var att stimulera nätverk kring hur man kan arbeta med och för romer inom minoritetspolitiken och att sprida kunskap om romers situation. Den 9–hölls en konferens med rubriken – en regional angelägenhet. Deltagare var tjänstemän från länsstyrelser. Syftet med seminariet var att ge information om SOU 2010:55 Uppdraget och dess genomförande minoritetspolitiken och romska frågorna och att möjlighet till erfarenhetsutbyte. Delegationen för romska frågor har haft en webbplats där rapporter, information om aktiviteter m.m. publicerats. material om romernas historia har översatts från engelska till svenska. En informationsbroschyr om delegationen och dess uppdrag har utarbetats. Broschyren har översatts till engelska, finska och olika varieteter av chib. om romer i vuxenutbildning och arbetsmarknad Fram till har delegationen genom sitt kansli på olika sätt arbetat med metodutvecklingsfrågor i syfte att främja romernas rättigheter och bidra till att bryta romernas politiska och sociala marginalisering. Ett av metodutvecklingsprojekten har varit översättning och omarbetning av en finsk handbok om möten och samarbete mellan myndigheter inom vuxenutbildning, arbetsmarknad och romer. framställdes ursprungligen av en samarbetsgrupp bestående av romer och finska tjänstemän, inom ett EQUAL- projekt 2007. godkände Delegationen för romska frågor kansliets förslag att arbeta med handboksmaterialet som en del av metodutveckling. Social- och hälsoministeriet i hade gett sitt tillstånd till att materialet fick omarbetas och anpassas till svenska förhållanden. Arbetet med handboken har därefter i huvudsak bedrivits inom ett – Romsk kraft i . Ett grundmaterial till en svensk version av en handbok med inriktning mot vuxenutbildning och arbetsmarknad har arbetats fram. Delegationen har uppfattningen att huvudmannaskapet för handboken ska övertas av i . Uppdraget och dess genomförande Delegationen kom snart att fylla en uppgift och en avsevärd tid av de anställdas tid med en fjärde, icke förutsedd huvuduppgift, nämligen som informations- och rådgivningscentral och orienteringstavla för romer gentemot majoritetssamhället, samt som informations- och sambandscentral för majoritetssamhällets kontakter med romer. Det stod klart att den tid som hade avsatts för de tre officiella huvuduppgifterna nästan till övervägande del togs i anspråk dels av förtroende-etablerande aktiviteter rörande delegationens funktion och uppgifter, men framförallt för rådgivning i såväl enskilda fall som generella ärenden rörande romer som grupp. Blotta existensen av delegationens kansli blottade ett enormt behov av en sådan sambandsfunktion. Dessa erfarenheter låg till grund för tankarna bakom det projekt som kom att leda till etablerandet av det Romska Informations- och kunskapscentrat i i . Uppföljning av ärende angående en bilolycka med en romsk familj i : följde händelseutvecklingen för delegationens sida och rapporterade om myndigheternas hantering av bostadslösa romer från och deras rätt till svensk akutvård samt skrev en uppföljande rapport som inkluderade en belysning av rättsläget. svar på skrivelse angående tillämpning av utlänningslagen: rapporterade om ett polisingripande under rubriken skickas ut ur landet. skrev delegationen till med anledning av rapporteringen och frågade om det finns en nationell strategi bakom tillämpningen av utlänningslagen. Ett utförligt svar inkom från av vilket framgår att det inte finns någon nationell strategi. Uppdraget och dess genomförande Konferens tillsammans med OSSEs kommissarie för nationella minoriteter och om diskriminering av romer i i . Public service-utredningens betänkande Kontinuitet och förändring (SOU 2008:64). Betänkandena En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109)och Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildning mot yrkesämnen (SOU 2008:112). betänkande Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52). Museikoordinatorns betänkande Kraftsamling! – museisamverkan ger resultat SOU 2009:15. betänkande SOU 2009:16. betänkande Några begravningsfrågor (SOU 2009:79). delbetänkande Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet (SOU2010:11). Remisspromemoria – Legitimation för lärare och förskollärare tar sin utgångspunkt i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) av – om behörighet och auktorisation (U 2006:07). till och med genomförde som studerade på Flervetenskapligt program i mänskliga rättigheter på sin praktik hos delegationen för romska frågor. Han skrev en rapport om romernas situation i som en del i sin utbildning och samlade därför under en del av praktiktiden underlag för sitt examensarbete från romska miljöer i . Uppdraget och dess genomförande En grupp bestående av fem ungdomar från olika grupper inom den romska minoriteten samlades inom ramen för ett samarbete mellan och Delegationen för romska frågor. Syftet var att gruppen ska utarbeta underlag för ett projekt riktat mot unga romer i en eller flera kommuner. En av ungdomsgruppens planeringsförutsättningar var att inkludera en ungdomskonferens i projektet, vilket genomfördes. Efter att delegationens kansli upprättades inleddes en utveckling mot att delegationen blev ett nav för nationella och internationella kontakter för romer och för romska angelägenheter. Protokollförda sammanträden med delegationens ledamöter, sakkunnig och experter har hållits regelbundet . hölls fem sammanträden, sju, åtta och sju sammanträden, det sista . Ett första möte hölls med delegationens referensgrupp där information lämnades om delegationens uppdrag och arbetssätt, delegationens ledamöter, expertgruppen och kansliet. samt att den referensgrupp som utsetts till delegationens stöd i sitt arbete består av 17 företrädare för sammanlagt 10 romska organisationer. Företrädare för de nio organisationer som deltog i mötet gavs möjlighet att delge sina erfarenheter av arbetet med frågor som rör romernas situation, samt informera om vilka frågor som Uppdraget och dess genomförande bedöms som mest angelägna och som delegationen bör uppmärksamma Avslutningsvis diskuterades delegationens kommande arbetsuppgifter och samarbeten med referensgruppen och andra aktörer. Många uttryckte viss tveksamhet inför ännu en utredning om romer men samtliga enades dock om att gemensamt föra arbetet framåt. arrangeras ett möte med den romska referensgruppen och delegationen. Information om delegationens arbete, Information och samtal om några av de utredningsprojekt som delegationen planerar som en del av den större utredningen om romers situation. Samtal om inom vilka ämnesområden det saknas dokumenterade metoder för att förbättra romers situation i kommunerna. Samtal om prioriterade frågor, exempel och områden som bör lyftas fram på delegationens och integrationsminister planerade möte med generaldirektörerna. Detta möte som hölls var föranlett av regeringens planer på att ta fram en minoritetsproposition. Med anledning av detta har integrations- och jämställdhetsdepartementet fått i uppdrag att ta fram en skrivelse som ska vara klar . Skrivelsen utgår till stora delar från förslagen i betänkandena Att återta mitt språk (SOU 2006:19) och Rätten till mitt språk (SOU 2005:40). I de remissförfaranden som då ägde rum var det ingen av de romska organisationerna som lämnade synpunkter på förslagen i betänkandena. Integrations- och jämställdhetsdepartementet har därför gett Delegationen för romska frågor möjlighet att inkomma med synpunkter och förslag på åtgärder som kan förbättra den romska gruppens situation och som kan beaktas i skrivelsen. När skrivelsen från Integrations- och jämställdhetsdepartementet är klar kommer den att remissbehandlas. Detta innebär att de romska organisationerna kommer att ges möjlighet att lämna synpunkter på departementets skrivelse. Uppdraget och dess genomförande Med dessa förutsättningar som grund lämnar referensgruppen sina synpunkter. I samband med mötet på visades och Forum för Levande Historia informerade om sin verksamhet. Delegationen för romska frågor informerar om arbetsläget och samtal för om hur olika aktörer som myndigheter, museer, organisationer och skolor kan arbeta vidare med frågor som handlar om Förintelsen och dess romska offer. Delegationen lämnar information om arbetsläget, nyanställningar på kansliet och andra aktuella frågor. Allmänna arvsfonden informerar om sitt arbete. Därefter behandlas frågor om konferens , vitbok, kulturarv och kommunaktiviteter. Ett gemensamt möte med delegationens ledamöter, experter och referensgrupp hölls . Vid sammanträdet lämnades information om den nybildade och om de romska kvinnornas situation i . vikten av sammanhållning mellan de romska grupperna samt om betydelsen av att samarbeta med Delegationen och regeringen. Kommuns rapport om situationen för romerna i , tillkommit på begäran av delegationen. tilläggsstudien om Delaktighet, makt och inflytande, . Uppdraget och dess genomförande Internat den 21–med delegationens referensgrupp, ledamöter, sakkunnig experter och kansli på Lovik konferenscentrum i , inleddes med anförande av företrädare för de deltagande organisationerna kring vad romer vill med delegationens utredning, utredningen innehålla och hur det ska presenteras till regeringen. Från delegationen och kansliet lämnades en lägesrapport om betänkandets tilltänkta form och inriktning på rättigheter/skyldigheter. Frågan om en försoningsprocess berördes särskilt med konstaterandet att denna kan presenteras i ett separat delbetänkande eller som en del i slutbetänkandet. Rapporten kommenterades och olika åtgärder diskuterades liksom ordförandeskap i EU, den bristande kunskapen om minoritetspolitiken och olika aspekter på romers representation och delaktighet . Ett förslag ett eget romskt trossamfund och en egen kyrkobyggnad överlämnades till delegationen för vidare bearbetning och kommande konferenser där romska frågor kan aktualiseras inventerades. Beslut fattades om att till referensgruppens kommande sammanträden skulle kallas företrädare för romska kulturinstitutioner och kulturcentra. genomfördes ett möte med delegationens referensgrupp, ledamöter, sakkunnig, experter och kansli med anledning av att delegationen vid sitt sammanträden beslutade att kansliet skulle utarbeta ett förslag till ett delbetänkande om en försoningsprocess. Huvudfrågan för sammanträdet med referensgruppen var delbetänkandet, men aktuell information om Delegationens arbete och de förändringar som sker behandlades också. hölls ett informationsmöte för delegationens referensgrupp, ledamöter och experter om de förändringar som skulle ske . Uppdraget och dess genomförande enheten vid Integrations- och jämställdhetsdepartementet, i och Delegationen för romska frågor informerade och besvarade frågor. genomförds ett sammanträdet med delegationens referensgrupp, ledamöter, experter och kansli där huvudfrågan var de förslag som ska presenteras i utredningens betänkande och vilka mål de ska leda fram till. I samband med sammanträdet besöktes utställningen (o)mänskligt på och de tre första pristagarna i uppsatstävlingen Jag vet vad jag vill uppmärksammades. Delegationen hade möte med flera romska krisitoria (rättsskipare/äldremän) boende i . Syftet var att utbyta erfarenheter och tankar kring romernas framtid i , samt att informera om delegationens uppdrag och aktiviteter. De inbjudna ansåg att delegationens och ordförandens arbete för att förbättra romernas situation är mycket angeläget och gav delegationen och kansliet sitt fulla stöd i det fortsatta arbetet. Mötet diskuterade romers utbildningssituation, den omfattande arbetslösheten och det växande drog- och alkoholmissbruket som en följd av utanförskapet. Det uttalades en mycket stor oro för de unga romernas framtid. Mötet diskuterade även delegationens arbete med försoningsprocess och vitbok, utbildningsfrågor, det romska kulturarvet och formerna för framtida romsk representation. Uppdraget och dess genomförande De i erkända fem nationella minoriteterna är samer som även är ett urfolk, judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar. De historiska minoritetsspråken är samiska (alla varieteter), jiddisch, chib (alla varieteter), finska och meänkieli (prop. 1998/99:143). Gemensamt för minoritetsgrupperna är att de har befolkat och att de är grupper med en uttalad samhörighet. De har också en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighet tillsammans med en vilja att behålla sin identitet. De nationella minoriteterna har aktivt värnat den egna gruppens kultur och språk. Dess kulturer utgör en levande del av det svenska samhället och vårt gemensamma kulturarv. Beteckningar som romer, resande, resandefolket, resanderomer, zigenare och tattare används i detta betänkande. Under historiens gång har beteckningarna varierat och omfattat olika grupper. Med romer avser vi de personer som ingår i den nationella minoriteten romer och som omfattas av den nationella minoritetspolitiken. Romerna i delas in i följande grupper: Svenska romer som började invandra till , finska romer som anlände till och som senare förpassades till dåvarande östra delarna av det svenska riket som är samt de utomnordiska grupperna romer som kom till från och andra länder i östra och framåt. Ytterligare en grupp utgörs av de nyanlända romerna som kommer främst från . Härutöver finns även de resande/resandefolket som invandrade till (ibid). Med resande avses, dels resande som definierar sig som romer, dels resande som inte identifierar sig med minoriteten romer. Resanderomer är ytterligare ett begrepp som ibland används av personer inom gruppen resande som räknar sig till romerna för att därmed särskilja sig från de resande som inte räknar sig till romerna. Uppdraget och dess genomförande I de historiska delarna i betänkandet använder vi oss av begreppen zigenare och tattare, inom citattecken då dessa begrepp härrör sig från den tidens beteckningar. Detta är begrepp som i första hand använts av majoritetssamhället för att benämna grupperna. användes tattare/tatare om såväl resande som romer. Det historiska begreppet zigenare användes och och omfattade då gruppen svenska romer. , sedan inreseförbudet för romer upphört, kom beteckningen zigenare att omfatta alla romer. Begreppet zigenare exkluderade dock de resande som och framåt omnämndes som tattare. Sedan 1990- talet används främst benämningen romer och resande, alternativt resandefolket. I förekommer ingen etnisk registrering eller samhällsstyrd bokföring av tillhörighet till en nationell minoritet. Huruvida en person räknas som nationell minoritet eller inte bygger på självidentifikationsprincipen. Den enskilde individen ska själv ha en vilja att tillhöra minoritetsgruppen och avgör själv hur den viljan ska manifesteras. Antiziganism är fientlighet, fördomar, föreställningar eller rasism riktat mot romer och en distinkt form av rasism. Den är både likartad, skiljaktig och sammanflätad med många andra former av rasism. Antiziganism i sig självt är ett komplext socialt fenomen som manifesteras genom våld, hat, utnyttjande och diskriminering. Ett av de starkaste historiska uttrycken för antiziganism ägde rum under Förintelsen då romerna utsattes för folkmord som ett led i nazisternas utrotningsplan. Exakta uppgifter om omfattningen saknas men forskare uppskattar att mellan en halv miljon och en och en halv miljon romer förintades. Antiziganismen har sina rötter i en lång historisk diskriminering och i kampen att upprätthålla maktförhållanden som ger fördelar Uppdraget och dess genomförande eller företräden åt majoritetsgrupperna. Den baseras på, å ena sidan främlingsfientlighet, negativa stereotypier, myter och religiösa föreställningar om den romska gruppen och å andra sidan av ett allmänt förnekande eller utplånande av en lång historia med diskriminering av romer. I grunden ligger föreställningen att den romska gruppen är en ras med medfött sämre egenskaper än andra folk. Delegationen för romska frågor har valt att utgå ifrån den definition som mot rasism presenterar på sin hemsida: Antiziganism är en bestående latent struktur av föreställningar fientliga mot romer som kollektiv, vilka på det individuella planet manifesteras som attityder och i kulturen som myter, ideologi, folkliga traditioner och bildspråk, och i handlingar - social eller legal diskriminering, politisk mobilisering mot romerna, och kollektivt eller statligt våld - vilket resulterar i och/eller syftar till att fjärma, driva bort eller tillintetgöra romer just för att de är romer. Att diskriminera betyder att urskilja och särskilja. Det betyder också att särbehandla personer illegitimt pga. deras ursprung, kön, etnicitet, kultur eller annan kategoritillhörighet, och det är med den innebörden som diskriminering är ett svårlöst samhällsproblem. Diskriminering i denna betydelse innebär ett avsteg från principen att alla människor oavsett ursprung, kön, grupptillhörighet, språk, religion, kultur, nationalitet, samhällsklass och livsomständigheter har lika värde. Vi skiljer mellan personlig diskriminering, institutionell diskriminering och strukturell diskriminering.