sou · GZB383 · 2011-12-14 00:00:00 — Rent allmänt kan sägas att ett mer lättöverskådligt, resurs- effektivt och tydligt system med all sannolikhet kommer att bidra till ökad tolkanvändning, även med nuvarande resursnivå. Detta är naturligtvis positivt och i enlighet med målsättningen om en ändamålsenlig och kostnadseffektiv modell. Hur tolkanvändningen skulle se ut i ett system med avsevärt mer resurser är emellertid svårt att avgöra. Finns det, som handikapputredningen menade, en nivå vid vilken tolkbehovet kan anses vara fullt ut tillgodosett? Användarmönstret i ett system med fri tillgång till tolk utan behovs- prövning är mycket svårt att prognostisera utifrån den kunskap och erfarenhet berörda aktörer besitter . Det är därför utredningens bedömning att mer kvalificerade och sakligt underbyggda slutsatser på detta område kräver en mer heltäckande och kvalitetssäkrad statistik i kombination med särskilda sociologiska eller beteende- vetenskapliga studier. Därutöver bör enligt utredningens upp- fattning ges i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med tolktjänst utan behovsprövning i en begränsad region eller inom ett visst samhällsområde . Syftet med försöksverksamheten bör vara att pröva hur fri tillgång till tolktjänst för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet påverkar tolkanvändningen. Försöksverksamheten kan lämpligen genomföras i någon av de regioner som myndighetens regionala enheter ansvarar för eller inom ett tydligt avgränsat område, såsom Försöket bör genomföras med stöd av en särskild försökslagstiftning. Resurser för försöksverksamheten bör avsättas inom ramen för anslag. 6.7Uppföljning och tillsyn av tolkverksamheten Utredningens bedömning: Uppföljning av Tolktjänstmyndig- hetens tolkverksamhet ska ske genom intern granskning och kontroll inom myndigheten. ska inte utöva tillsyn över andra myn- digheters tolkverksamhet. ska däremot ha en aktiv rådgivande roll gentemot andra myndigheter. Skälen för bedömning: I utredarens uppdrag ingår att överväga hur uppföljning och tillsyn av tolktjänsten ska ske. Utredningen har som framgått föreslagit att en ny statlig myn- dighet ska ansvara för en stor del av tolkverksamheten i genom att erbjuda tolktjänster i situationer av privat karaktär, för att utöva fritidsintressen, för att delta i föreningslivet, vid kontakter med hälso- och sjukvården, i arbetslivet samt rikstolk- tjänster. Utredningen föreslår vidare att myndigheten ska erbjuda tolktjänsterna antingen genom tolk på plats eller genom distans- tolkning. Myndigheten föreslås vidare även ges ansvar för tillhanda- hållande av förmedlingstjänsterna , och Teletal samt distanstolkning. Om förslaget genomförs kommer en stor del av tolkverksamheten i att vara knutet till denna nya statliga myndighet. Med det stora antalet tolkbeställningar och med flera regionala enheter som handlägger tolkbeställningarna är det viktigt att Tolk- tjänstmyndigheten har ett internt effektivt kontroll- och styr- ningsorgan för att säkerställa att handläggningen av tolkbeställ- ningarna blir rättssäkert och kostnadseffektivt. Med rättssäkert avser utredningen att en enhetlig praxis tillämpas på de olika kontoren och . Utredningen anser inte att det är nödvändigt med en oberoende tillsyn för den tolkverksamhet som ska erbjuda. Däremot vill utredningen betona betydelsen av myndig- hetens interna kontrollarbete bl.a. genom löpande uppföljning och kontroll av tolkbeställningarna, fastställda kvalitetskriterier för tolkarna, hantering av de primära tolkanvändarnas synpunkter och undersökningar om hur de primära och sekundära tolkanvändarna upplever tjänster. Utredningen ser att den erforderliga uppföljningen kan ske inom ramen för Tolktjänst- myndighetens verksamhet. Verksamheten hos den nya tolktjänstmyndigheten kommer att granskas och kontrolleras av och ibland också av regeringens stabsmyndigheter. Tillsyn över myndigheten kommer också att utövas av JO, JK och DO. När det gäller tillsyn över andra myndigheters tolkverksamhet finns det i vissa fall redan myndigheter som har den tillsynen t.ex. skolinspektionen över skolverksamheten enligt skollagen och Hög- skoleverket över universitets och högskolors verksamhet. Kammar- kollegiet utövar tillsyn av auktoriserade tolkar. Utredningen har inte för avsikt att föreslå nya bestämmelser om tillsynen för tolkverksamheten hos andra myndigheter. Utredningen har tidigare i betänkandet föreslagit att en av Tolktjänstmyndig- hetens uppgifter är att bistå med stöd och vägledning till både myndigheter samt primära och sekundära tolkanvändare om vilka bestämmelser som gäller för tolkverksamheten. Utredningen bedömer att kommer att ha en aktiv rådgivande roll när myndighet eller tolkanvändare tar kontakt med Tolktjänst- myndigheten med en fråga om vilken myndighet som är ansvarig för tolktjänst i ett aktuellt ärende. skulle i sådant fall, enligt utredningens mening, kunna ta kontakt med ansvarig myndighet. ställningstagande kommer inte att vara bindande men bör vara styrande för den andra myndig- heten. Huruvida ska ha en mer aktiv tillsyns- roll över andra myndigheters tolkverksamhet bör enligt utred- ningen övervägas när har etablerat sin verk- samhet. Det är för tidigt att säga om det kommer att finnas behov av en särskild tillsynsmyndighet för tolktjänst. 7Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 7.1Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag 7.1.1Kostnadsneutralitet och ökad resurseffektivitet Utredningens förslag innebär att vissa av samhällets nuvarande resurser för tolktjänst som disponeras av flera olika huvudmän samlas hos en huvudman. Som framgått av utredningens analys och de redovisade skälen för förslagen, anser utredningen att detta skapar förutsättningar för ökad resurs- och kostnadseffektivitet. Utredningens bedömning är att den sammanlagda volymen tolkning kommer att öka med den föreslagna modellen – detta av framför allt två skäl. Det första skälet är de möjligheter till effektivare och mer kostnadseffektiv administration som ett samlat huvudmannaskap innebär – något som kan frigöra mer resurser för tolkning. Det andra skälet är att ett tydligare regelverk, i kombina- tion med ett informations- och rådgivningsuppdrag till den nya , enligt utredningens bedömning, kommer att innebära att fler huvudmän själva kommer att anlita och finansiera tolk i enlighet med bestämmelsen om myndigheters ansvar i förvaltningslagen samt ansvars- och finansieringsprincipen. 7.1.2Förslag till finansiering av verksamhet Utredningen föreslår inte att några nya resurser tillförs tolktjänsten. Finansiering av verksamhet föreslås finansieras enligt följande: Utredningen föreslår att medel motsvarande landstingens/region- ernas egenfinansiering av tolkcentralernas tolkverksamhet () tillförs staten genom justering av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, Utgiftsområde 25, samt att medlen ska disponeras av . De principer som ligger till grund för denna justering redovisas nedan (avsnitt 7.1.4 Konsekvenser för landsting/regioner). Vidare föreslår utredningen att medel motsvarande statsbidraget till landstingens/regionernas tolktjänst från anslaget 4:2, Vissa stats- bidrag inom funktionshindersområdet, Utgiftsområde 9, () ska disponeras av . Utredningen föreslår att ansvaret för att tillhandahålla de tre förmedlingstjänsterna , och Teletal överförs från PTS till . I konsekvens därmed föreslås att medel från anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade, Utgiftsområde 22, motsvarande PTS kost- nader för nämnda tjänster () ska disponeras av , med beaktande av eventuella avtal med leverantörer av nämnda tjänster som tidigare ingåtts av PTS. drivs förmedlingstjänsterna och som två olika tjänster och med två olika tekniska plattformar. PTS bedömning är att dessa två tjänster kommer att kunna erbjudas genom en teknisk plattform, en kund- tjänst och en administration i stället för två. Därutöver gör PTS bedömningen att priset har blivit lägre vid varje ny upp- handling. Skälet till detta är ökad konkurrens och att priset för de tekniska standardlösningarna minskar. Vidare minskar använd- ningen av i högre grad än vad ökar. Mot denna bakgrund är det utredningens bedömning att de totala kostnaderna för att tillhandahålla de tre förmedlingstjänsterna kan komma att minska . Därför kan nivån på de resurser som ställs till myndighetens förfogande för ändamålet också behöva justeras . När det gäller resurserna för rikstolktjänst föreslår utredningen att medel motsvarande nuvarande bidrag till Stiftelsen tjänst, anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinders- området, Utgiftsområde 9, () ska disponeras av . Utredningen föreslår att dessa medel på lämpligt sätt i budget öronmärks för ändamålet rikstolktjänst. Att bidraget till Stiftelsen upphör påverkar stiftelsens roll och förutsättningar. Enligt uppgifter till utredningen har stiftelsen en anställd person. Utredningen föreslår att ansvaret för de särskilda insatser som Arbetsförmedlingen kan bevilja genom stöd till tolk överförs från Arbetsförmedlingen till . I konsekvens härmed föreslås att medel från anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m., utgiftsområde 14, minst motsvarande Arbetsförmedlingens kostnader för nämnda tolktjänster ska disponeras av . Arbetsförmedlingen har enligt en promemoria till utredningen, daterad , beräknat kostnaderna för tolkinsatser inom ramen för stöd till personligt biträde till . Kostnaderna för tolkinsatser vid utbildning enligt 16 § för- ordningen om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga har beräknats till . Arbetsförmedlingens bedömning av nuvarande kostnader för de tolkinsatser som föreslås överföras är således . Arbetsförmedlingen har dock i budgetunder- laget till regeringen redovisat uppfattningen att kost- nadstaket för tolk vid utbildning inom ett företag bör höjas från nuvarande till . Detta skulle enligt myndigheten innebära ökade kostnader med . Mot denna bakgrund gör utredningen bedömningen att sammanlagt bör överföras från Arbetsförmedlingen till den nya myndigheten. De närmare detaljerna avseende hur resurser och ansvar ska regleras mellan nämnda myndigheter och verksamheter är enligt utredningen en fråga för en eventuell organisationskommitté. Det är enligt utredningens uppfattning angeläget att regeringen, genom ett uppdrag till en organisationskommitté eller på annat lämpligt sätt, säkerställer att nämnda myndigheter och verksamheter som påverkas av utredningens förslag ges goda förutsättningar att bidra med synpunkter, kunskap och erfarenheter i samband med över- föringen av ansvar och resurser till den nya . De medel som ställs till förfogande genom beslut i enlighet med ovan ska enligt utredningen användas för sådan tolktjänst som anges i lagförslaget samt för myndighetens övriga uppgifter i enlighet med förordning med instruktion för myndigheten som regeringen beslutar. Baserat på uppgifter om nuvarande1 kostnader för förmedlings- och tolktjänster, är utredningens beräkning av den nya myndig- hetens resurser såsom redovisas i tabellen nedan (tabell 7.1) Finansiering av en ny Justering av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, UO 25 ca 142 500 000 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet, UO 9 ca 75 000 000 1:4 Lönebidrag och m.m., UO 14 (Arbetsförmedlingen) ca 20 500 000 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet, UO 9 ca 8 900 000 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktions- nedsättning, UO 22 ca 52 600 000 ca 299 500 000 Förvaltningskostnaderna för den nya tolktjänstmyndigheten påverkas bl.a. av i vilken utsträckning myndigheten kommer att ha anställda tolkar och om myndigheten kommer att tillhandahålla förmedlingstjänster och distanstolkning i egen regi eller genom upphandlade tjänster. Utredningen har tidigare redovisat sin upp- fattning att denna fråga bör aktualiseras och avgöras i ett senare skede, lämpligen inom ramen för en organisationskommittés arbete. Utredningens allmänna bedömning är dock att det finns flera skäl som talar för en kombination av upphandlade och anställda tolkar. När det gäller ekonomiska konsekvenser av utred- ningens förslag är det dock mest ändamålsenligt att beräkna myndighetens förvaltningskostnader exklusive anställda som utför tolkuppdrag. Det som bör inkluderas i förvaltningskostnaderna är således resurser för förmedling, samordning, ledning, administration, lokaler, resor, information m.m. 1 Uppgifterna avser 2010, med undantag för uppgifterna från Arbetsförmedlingen som avser 2011. Tolkcentralernas kostnader jämfört med en ny kostnader Utredningen har tagit del av uppgifter om tolkcentralernas kostnader för tolkning, administration och ledning samt övriga kostnader. Enligt utredningens uppskattningar fördelar sig kost- naderna huvudsakligen enligt nedanstående tabell. Det är en uppskatt- ning baserad på den statistik från landsting/regioner som tagits fram inom ramen för utvecklingsarbetet med nyckeltal. I de fall uppgifter saknas har en schablon använts, baserad på uppgifter från de landsting/regioner som redovisat kostnader. Beräkning av löne- kostnader för administration och ledning baseras på uppgifter från tolkcentralerna om genomsnittslöner för gruppen administratörer och ledningspersonal, vilka inklusive sociala avgifter och semester- ersättning uppgår till per årsarbetskraft. ca 30 000 000 (lönekostnader ledning och administrativ personal inkl. soc. ca 126 000 000 (lönekostnader för tolkar inkl. soc. avgifter, semesterersättning etc. samt köpta tolktjänster) ca 70 000 000 (lokaler, transportmedel och reskostnader, IT, telefoni, material, underhåll, overheadkostnader, friskvård, utbildning m.m.) Som framgår av ovan uppgår tolkcentralernas kostnader för administration/ledning samt övriga förvaltningskostnader till . I dessa kostnader ingår dock även tolkarnas omkostnader såsom resor m.m. Resterande utgörs av rena tolkkostnader, dvs. lönekostnader för anställda tolkar samt köpta tolktjänster. Utredningen anser inte att det är möjligt att med exakthet ange förvaltningskostnader. Många funktioner som finns på varje landsting/region kan sannolikt samordnas med effektivitetsvinster som följd. Å andra sidan kommer myn- digheten att behöva personella resurser för uppgifterna avseende information, uppföljning samt statistik- och kvalitetsutveckling, vilket finns i mycket begränsad utsträckning på tolkcentralerna. Enligt verksamhets- kostnader i nyckeltal 20082 var kostnaden för medelstora statliga regionalt placerade förvaltningsorganisationer per årsarbetskraft . En indexuppräkning för åren 2009–2011 på ger en kostnad på per årsarbetskraft. I detta belopp är samtliga kostnader inkluderade. Mot bakgrund av uppgifterna om antal årsarbetskrafter i lands- tingens/regionernas verksamhet , de ytterligare uppgifter som enligt förslaget tillförs myndigheten samt förslaget att myndigheten ska ha verksamheter på 4–6 orter i landet, förefaller 50–75 årsarbetskrafter kunna vara en rimlig dimensionering av myndighetens förvaltning. Detta skulle enligt nyckeltal förutsätta ett förvaltningsanslag på 50 000 000–. 7.1.4Ekonomiska konsekvenser för landsting/regioner Följande konsekvensbeskrivning redovisas i enlighet med 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Utredningens lagförslag innebär att landstingens ansvar för vardagstolkning enligt HSL upphör. Tolktjänst ska i stället till- handahållas av en ny statlig myndighet. I en sådan situation är den s.k. finansieringsprincipen tillämplig. Finansieringsprincipen tillämpas och innebär att kommuner och landsting ska kompenseras för statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Principen gäller när riksdag, regeringen eller myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för verksamhet. Den ekonomiska regleringen sker som huvudregel genom att nivån på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 förändras. Den kommunala finansierings- principen är även tillämplig om det kommunala ansvaret för vissa uppgifter, som i detta fall, tas bort eller regelverket som styr kommunernas verksamhet avregleras. Om kommunernas och lands- tingens uppgifter t.ex. förändras på ett sådant sätt att kostnaderna minskar görs en motsvarande minskning av anslaget.3 3Den kommunala finansieringsprincipen 2011. Huvudregeln är att regleringar till följd av finansieringsprin- cipen görs . Regleringsbeloppen kan dock i vissa fall fördelas , t.ex. vid verksamhetsförändringar som sker successivt. Regleringen ska göras i den pris- och volymnivå som gäller när förändringen träder i kraft. Regleringsbeloppet fördelas i kronor per invånare och avser hela kommun- eller landstings- kollektivet. Reglering av nivån på detta anslag görs inte för enskilda kommuner eller landsting. Sådana enskilda effekter får lösas om så bedöms nödvändigt i särskild ordning. Nivån på nämnda reglering bör enligt utredningen fastställas genom en överenskommelse mellan regeringen och SKL. Genom den nya lagens bestämmelser om Tolktjänstmyndig- hetens ansvar görs ett undantag från ansvars- och finansierings- principen avseende all hälso- och sjukvård. Det innebär att lands- ting/regioner undantas från ansvaret för sådan tolktjänst inom hälso- och sjukvård som de annars i egenskap av huvudmän skulle vara skyldiga att bekosta. Dock, eftersom hälso- och sjukvård enligt nuvarande bestämmelser i är vardagstolkning som de delvis finansierar själva, bör detta i princip inte innebära några ökade kostnader för landstingen/regionerna. Landstingens/regionernas ansvar i enlighet med förvaltningslagen att vid behov anlita tolk gäller alltjämt i sådana ärenden som inte är hälso- och sjukvård. Landstingen/regionerna erhåller statsbidrag för tolktjänst (). Detta bidrag upphör med utredningens förslag. Statsbidragets andel av tolkkostnaderna varierar mellan 25 och 50procent mellan landstingen/regionerna.4 En annan ekonomisk konsekvens av förändringen är att lands- tingens/regionernas intäkter av sålda tjänster inom ramen för tolk- centralernas verksamhet upphör (motsvarar totalt i riket) 4 Rapport (2011). Kostnadsberäkningar och andra SOU 2011:83 Finansiering av Tolkcentralernas verksamhet 2010 Anslag från landsting/region 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet ap.2 Tolktjänst 7.1.5Ekonomiska konsekvenser för primärkommuner Följande konsekvensbeskrivning redovisas i enlighet med 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Tolktjänst vid kontakter med kommunala kärnverksamheter såsom socialtjänst, äldreomsorg, skola etc. som utförs av lands- tingens tolkcentraler är respektive kommuns eget ansvar att bekosta. Hur detta påverkar kommunernas kostnader för tolktjänst beror på i vilken utsträckning de faktureras av landstingen/regionerna för dessa uppdrag. Landstingen/regionerna har i statistikunderlag till redovisat en kategori tolkuppdrag som samhällsservicerelaterade. Till samhällsservicerelaterade uppdrag räknas bl.a. kontakter med socialtjänst, Arbetsförmedlingen, juridisk rådgivning vid medborgarkontor, samtal med god man, bank- och försäkringsärenden, utvecklingssamtal, föräldramöten och sociala aktiviteter i skolan, kontakter med polis, rättsväsendet och kriminal- vården, arrangemangstolkning, tolkning vid möte med Migrations- verket, , akuta händelser som inte är hälso- och sjukvård, exempelvis låssmed, rörläckage eller veterinärbesök m.m. Kostnaderna för samhällsservicerelaterade tolkuppdrag var exklusive sålda tjänster, dvs. rensat för fakturerade uppdrag. Det är enligt utredningen rimligt att anta att en viss del av dessa kostnader kan härledas till sådana tolk- uppdrag som det med utredningens förslag blir tydligare att det är kommunernas ansvar att bekosta. I den mån landstingen/region- erna bekostar tolktjänst i sådana situationer då primärkom- muner, i enlighet med förvaltningslagen och ansvars- och finansierings- principen bör anlita tolk, kan primärkommuners tolkkostnader i viss utsträckning komma att påverkas av utredningens förslag. Skälet till detta är att utredningens förslag innebär ett tydlig- görande av respektive andra myndigheters ansvar vilket kan påverka tillämpningen av de bestämmelser som reglerar tolktjänst. Dock, eftersom primärkommunernas ansvar för tolktjänst i formell mening inte förändras, har utredningen inte funnit det motiverat att närmare redovisa de eventuella ekonomiska konsekvenserna av detta. Primärkommuners ansvar för ledsagning för personer med dövblindhet Utredningens förslag innebär att sådan ledsagning som sker i anslutning till tolktjänst för personer med dövblindhet ska ingå i tolktjänsten och således bekostas av den nya Tolktjänstmyndig- heten. Detta kommer att innebära vissa minskade kostnader för kommunerna för ledsagning som de annars skulle tillhandahållit enligt LSS eller SoL. utfördes cirka 5 200 tolkuppdrag till gruppen personer med dövblindhet. I hur många av dessa situationer som en kommun tillhandahållit ledsagning saknas uppgifter om. Utredningen kan konstatera att om det skulle vara aktuellt med en ledsagarinsats i anslutning till tolktjänsten vid hälften av dessa tillfällen och kommunens kostnad per insats skulle vara 1 000– , skulle kommunernas kostnader med utredningens förslag minska med 2 600 000–. Denna uppskattning tjänar enligt utredningen främst som indikation på att det handlar om begränsade belopp. Primärkommuners hälso- och sjukvård Genom den nya lagens bestämmelser om ansvar görs ett undantag från ansvars- och finansieringsprincipen avseende tolktjänst inom all hälso- och sjukvård. Det innebär att kommunerna undantas från ansvaret för sådan tolktjänst inom hälso- och sjukvård som de annars i egenskap av huvudmän skulle vara skyldiga att bekosta. Av betänkandet Kom- munaliserad hemsjukvård (SOU 2005:55) framgår att hemsjuk- vården har kommunaliserats i tio län. De flesta avtal om kommunalisering omfattar endast primärvårdansluten hemsjukvård, medan två avtal har vidgat begreppet hemsjukvård, vilket innebär att kommunen tar ansvar för all hemsjukvård oavsett diagnos och ålder . Vissa kommuner har övertagit ansvaret för akuta hembesök. I de flesta län finns kommunala sjukgymnaster och arbetsterapeuter, med ansvar för den basala rehabiliteringen och habiliteringen. Enligt SCB:s statistik Svenska hälsoräkenskaper uppgick primärkom- munernas utgifter för hälso- och sjukvård till 24 720 000 000 kronor5, vilket motsvarar av samhällets totala hälso- och sjukvårdsutgifter. Tolkanvändningen inom den kommunaliserade hälso- och sjukvården finns inga specifika uppgifter om. Lands- tingens/regionernas kostnader för hälso- och sjukvårdsrelaterad vardagstolkning uppgick till . Om tolkkostnaderna för den kommunaliserade hälso- och sjukvården skulle motsvara dess andel av den totala hälso- och sjukvården, dvs. , skulle det innebära tolkkostnader på . Dock har tolk i hälso- och sjukvård, oavsett huvudman, omfattats av vardagstolkning, vilket gör att utredningens förslag inte påverkar primärkommunernas faktiska kostnader för dessa situationer nämnvärt. Skillnaden blir att kommer att bekosta sådan tolktjänst som landstingen/regionerna bekostar. 7.1.6Ekonomiska konsekvenser för staten Följande konsekvensbeskrivning redovisas i enlighet med 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Utredningens förslag innebär att staten tillförs resurser mot- svarande landstingens/regionernas egenfinansiering av tolktjänst i enlighet med bestämmelserna i . Formerna för detta har redo- visats i avsnitt 7.1.4. Utöver detta innebär utredningens förslag vissa omdisponeringar mellan utgiftsområden inom statens budget samt förändringar av vissa anslagsposter. Detta har redovisats i avsnitt 7.1.2. I likhet med utredningens konstaterande när det gäller primär- kommuner, kan statliga myndigheters tolkkostnader i viss utsträckning komma att påverkas av utredningens förslag – i den mån lands- 5 Svenska hälsoräkenskaper, tabell 2 HC-HF, rad 138-143, (SCB 2009). tingen/regionerna utför och bekostar tolktjänst i sådana situationer då statliga myndigheter, i enlighet med förvaltnings- lagen och ansvars- och finansieringsprincipen, bör anlita tolk.