sou · GZB380 · 2011-12-07 00:00:00 — Det huvudsakliga argumentet som förts fram är att en viktig förutsättning för att åklagaren ska kunna leva upp till sin objektivitet är att han eller hon skapar distans till underrättelse- verksamheten. Därigenom har åklagaren bättre möjlighet att hålla huvudet kallt och kan med kritiska ögon bevaka också sådant som är till den misstänktes förmån. Det minskar också riskerna för att åklagaren fattar beslut på allt för bristfälligt material. Det sagda innebär att den åklagare som är utsedd att delta i Operativa rådet eller RUC inte gör det i egenskap av brottsutredande åklagare. Åklagarens medverkan är i stället av generell innebörd och ska inte ha någon anknytning till enskilda ärenden. Åklagarens roll i Operativa Myndighetssamverkan mot den grova organiserade brottsligheten rådet och i RUC är dels att lämna besked om vilka resurser åklagar- väsendet kan bidra med och hur de ska användas för det fall det blir aktuellt att inleda förundersökningar på grundval av underrättelse- arbetet, dels utgöra expertstöd vad avser straff- och straffprocessrätt på ett generellt plan. Eftersom åklagarens roll som objektiv förundersökningsledare under inga omständigheter får äventyras kan det aldrig komma i fråga att den åklagare som är utsedd att delta i Operativa rådet eller RUC beslutar om förundersökning ska inledas i ett ärende som har anknytning till underrättelseverksamheten eller i övrigt har något inflytande på en förundersökning som är frukten av ett sådant ärende. Som redogjorts för i kap. 3 ovan är utbyte av information en av de grundläggande förutsättningar för ett fungerande samarbete mellan myndigheter. Regler som hindrar utlämnande av uppgifter från en myndighet till en annan finns i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). Skäl föreligger därför att närmare redogöra för de sekretessbestämmelser som är aktuella vid samarbetet mot grov organiserad brottslighet. I 8 kap. 1–2 §§ OSL regleras vilka sekretessen gäller mot, dels vad avser sekretess mot enskilda och mot andra myndigheter (1§), dels vad avser sekretess inom en myndighet (2 §). Paragraferna har följande lydelse. 1 § En uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i denna lag eller i lag eller förordning som denna lag hänvisar till. 2 § Vad som föreskrivs om sekretess mot andra myndigheter i 1 § och vad som föreskrivs i andra bestämmelser i denna lag om uppgifts- lämnande till andra myndigheter och överföring av sekretess mellan myndigheter, gäller också mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. 4.2Sekretess till skydd för allmänna intressen Vad gäller de myndigheter som samarbetar mot grov organiserad brottslighet aktualiseras vissa generella sekretessbestämmelser. De mest centrala av dessa bestämmelser finns i 18 kap. 1–3 §§ OSL och avser sekretess till skydd främst för intresset av att före- bygga eller beivra brott hänförligt till förundersökningar, under- rättelseverksamhet, m.m. Härutöver aktualiseras exempelvis för vissa myndigheter utrikes- sekretess (15 kap. 1 § OSL) och försvarssekretess (15 kap. 2 § OSL) samt för sekretess till skydd för verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn(17 kap. 1–2 §§ OSL). Nedan redogörs närmare för dessa bestämmelser. 4.2.118 kap. 1 § OSL – Förundersökningar m.m. 1 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till förundersökning i brottmål eller till angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. Sekretess gäller, under motsvarande förutsättningar som anges i första stycket, för uppgift som hänför sig till 1.verksamhet som rör utredning i frågor om näringsförbud eller förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde, 2.annan verksamhet än sådan som avses i 1 eller i första stycket som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagarmyndighet, en polismyndighet, , eller , eller 3.Finansinspektionens verksamhet som rör övervakning enligt lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen motsvarar 5 kap. 1 § i sekretesslagen (1980:100). Med förundersökning enligt paragrafen menas förundersökning enligt . Handlingar som har framställts av en polismyndighet i en förundersökning och förvaras hos polismyndigheten är inte all- männa handlingar förrän handlingarna har upprättats. Detta sker vanligtvis i och med att förundersökningen avslutas. Allmänna handlingar under pågående förundersökning är enbart de hand- lingar i förundersökningen som har kommit in till polismyndig- heten. Skaderekvisitet i paragrafen är rakt, vilket innebär att det föreligger en presumtion för offentlighet. Sekretess gäller alltså enbart om ett offentliggörande av uppgifterna kan antas leda till skada för den brottsbekämpande verksamheten eller för att förhindra att en brottsutredning inte hindras eller försvåras. En enskild kan inte åberopa paragrafen till stöd för att uppgifter om honom eller henne ska omfattas av sekretess. Sekretessen kan innebära att en person som är misstänkt för att ha begått ett brott i ett inledande skede inte underrättas om detta förrän misstanken uppgår till misstankegraden skäligen miss- tänkt. anses personen vara part i brotts- utredningen och har då rätt att ta del av uppgifterna i utredningen. Rätten begränsas dock av att ett utlämnande av uppgifter endast kan ske om det inte medför men för utredningen. (jfr 23 kap. 18 § och 10 kap. 3 § OSL). Andra stycket andra punkten i paragrafen avser de däri nämnda myndigheternas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksam- het som inte hänför sig till något konkret fall. Det kan gälla polisens spaningsmetoder eller myndigheternas arbetsmetoder i all- mänhet. 4.2.218 kap. 2 § OSL – Underrättelseverksamhet m.m. Paragrafen nedan återges i den utformning av paragrafen som träder i kraft . 2 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet som avses i 2 kap. 7 § 1 eller 5 kap. 1 § 1 polisdatalagen (2010:361), om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas. Sekretess gäller, under motsvarande förutsättningar som anges i första stycket, för uppgift som hänför sig till 1.sådan underrättelseverksamhet som avses i 2 § lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brotts- utredningar, eller 2.sådan verksamhet som avses i 7 § 1 lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Sekretess enligt första stycket gäller inte för uppgift som hänför sig till verksamhet hos och som har förts in i en allmän handling . För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen stadgar att – om det gäller uppgifter som hänför sig till underrättelseverksamhet – sekretess ska till skydd för det all- männas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet gälla med omvänt skaderekvisit, dvs. att uppgifterna i regeln omfattas av sekretess om inte det står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde m.m. lider men. Underrättelseverksamhet innebär i detta sammanhang verksam- het som består i att samla, bearbeta och analysera information för att klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och som inte utgör förundersökning. Det gäller både den öppna polisens och Säkerhetspolisens verksamhet. Härutöver innebär begreppet sådan verksamhet som Säkerhetspolisen ägnar sig åt inom ramen för lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Även för uppgifter som hänför sig till sådan underrättelse- verksamhet som avses i 2 § lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, gäller ett omvänt skaderekvisit (se prop. 1998/99:34). Med underrättelseverksamhet avses här den verksamhet som består i att samla, bearbeta och analysera information för att klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och som inte utgör förundersökning enligt 23 kap. . Samma sekretessregler som ovan redogjorts för gäller för Tull- verkets brottsbekämpande verksamhet. 4.2.318 kap. 3 § – Kompletterande regler 3 § Sekretessen enligt 1 och 2 §§ gäller i annan verksamhet än som där avses hos en myndighet för att biträda en åklagarmyndighet, en polismyndighet, , eller med att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott samt hos tillsyns- myndigheten i konkurs och hos för uppgift som angår misstanke om brott. Paragrafen innehåller bestämmelser som stadgar att samma sekretess som i 18 kap. 1–2 §§ OSL (se ovan) även gäller hos en myndighet i annan verksamhet än som där avses, när myndigheten biträder de i paragrafen uppräknade myndigheterna – en åklagar- myndighet, en polismyndighet, , eller Kust- bevakningen i deras brottsförebyggande eller brottsbekämpande verksamhet. Sekretess kan härigenom upprätthållas för andra myndigheters utredningar som exempelvis föregår åtalsanmälan, liksom för utlåtanden och yttranden som gjorts på begäran av polis eller åklagare eller som ännu inte har kommit dessa myndigheter till handa. Sekretess kan även upprätthållas för sådana planerings- åtgärder som vidtar inom ramen för myndighetsgemensamma aktioner tillsammans med bl.a. polisen och som utförs i brottsförebyggande syfte, se prop. 2001/02:191 s. 39 f. En myndighet som upprättar en brottsanmälan anses biträda polisen. Enligt nu aktuell bestämmelse skyddas då uppgifterna – i den utredning som ligger till grund för en brottsanmälan – av sekretess, även innan uppgifterna har kommit åklagare eller polis till del (prop. 1979/80:2 Del A s. 140). Hos tillsynsmyndigheten i konkurs och hos Kronofogde- myndigheten finns en utökad sekretess till skydd för uppgifter om misstankar om brott som kommer myndigheterna till del genom att konkursförvaltarna brukar skicka kopior av sina anmälningar enligt 7 kap. 16 § konkurslagen (1987:672) till Kronofogde- myndigheten (prop. 2001/02:191 s. 35 f.). Sekretessen gäller för uppgift som angår misstanke om brott, oavsett vilket brott det är fråga om och oavsett vem, t.ex. gälde- nären själv eller anställda hos eller medhjälpare till gäldenären, som är misstänkt. 4.2.415 kap. 1–2 §§ – Utrikes- och försvarssekretess I 15 kap. 1–2 §§ OSL – utrikes- respektive försvarssekretess – finns regler om sekretess till skydd för rikets säkerhet eller dess för- hållande till andra stater eller mellanfolkliga organisationer. Paragraferna innehåller raka skaderekvisit. Båda bestämmelserna aktualiseras i Säkerhetspolisens verksam- het (se avsnitt 4.3.9 nedan). Reglerna om utrikessekretess i 15 kap. 1 § tillämpas även av (se vidare avsnitt 4.3.6 nedan) och i utlands- myndigheternas arbete. 1 § Sekretess gäller för uppgift som rör förbindelser med en annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellanfolklig organisation, myndighet, medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 2 § Sekretess gäller för uppgift som rör verksamhet för att försvara landet eller planläggning eller annan förberedelse av sådan verksamhet eller som i övrigt rör totalförsvaret, om det kan antas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet om uppgiften röjs. I mål eller ärende enligt särskild lag om försvars- uppfinningar gäller dock sekretess för uppgift om sådana uppfinningar enligt föreskrifter i den lagen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om det finns särskilda skäl, får dock regeringen meddela föreskrifter om att sekretessen ska gälla . 4.2.517 kap. 1–2 §§ – Förberedelse för inspektion, revision eller annan granskning samt pågående granskning Bestämmelserna i 17 kap. 1–2 §§ OSL omfattas av raka skade- rekvisit och utgör skydd för verksamhet dels vad avser förberedelser för inspektion, revision eller annan granskning (1 §), dels vad avser pågående granskning (2 §). Paragraferna är viktiga med tanke på den del av myndigheternas samarbete mot grov organiserad brottslighet som syftar till åter- tagande av brottsvinster. Paragraferna har följande lydelser. Förberedelser för inspektion, revision eller annan granskning 1 § Sekretess gäller för uppgift om planläggning eller andra förberedelser för sådan inspektion, revision eller annan granskning som en myndighet ska göra, om det kan antas att syftet med granskningsverksamheten motverkas om uppgiften röjs. 2 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till pågående granskning för kontroll av skatt eller avgift till staten eller kommun eller av bidrag, lån, kreditgaranti eller annan förmån, om det med hänsyn till syftet med kontrollen är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs för den som kontrollen avser. 4.3Närmare om myndigheternas sekretessregler till skydd för enskild Sekretess till skydd för enskilda regleras i en rad bestämmelser inom olika områden. Nedan redogörs för de mest centrala sekretessregler till skydd för enskild som aktualiseras för de myndigheter som angetts ovan i avsnitt 3.5. Härutöver kan lyftas fram exempelvis regler i 21 kap. – Sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer – vad gäller t.ex. hälsa m.m., vilka också aktualiseras i myndigheternas nedan angivna verksamheter. Även i detta sammanhang har vi valt att redovisa polisen och Säkerhetspolisen separat i två olika avsnitt (se nedan avsnitt 4.3.7 och 4.3.9). I 35 kap. 1 § första stycket 4 och 9 OSL finns regler om sekretess till skydd för enskild i verksamhet som syftar till att förebygga eller beivra brott, m.m. I paragrafen, som innehåller ett omvänt skaderekvisit, finns bestämmelser om förundersökning, brottsförebyggande verksam- het, register, m.m. enligt följande. 1 § Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men och uppgiften förekommer i 1.utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 2.angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i brottmål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, 3.angelägenhet som avser registerkontroll och särskild person- utredning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627), 4.annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagarmyndighet, en polismyndig- het, , , eller , 6.register som förs av enligt polisdatalagen (1998:622) eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 7.register som förs enligt lagen (1998:621) om misstankeregister, 8.register som förs av enligt lagen (1999:90) om behand- ling av personuppgifter vid medverkan i brotts- utredningar eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 9.särskilt ärenderegister över brottmål som förs av åklagarmyndighet, om uppgiften inte hänför sig till registrering som avses i 5 kap. 1 §, eller 10.register som förs av enligt lagen (2005:787) om behand- ling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet eller som annars behandlas där med stöd av samma lag. I paragrafen stadgas alltså att sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men och uppgiften förekommer i verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av bland andra en polismyndighet eller åklagarmyndighet. Uppgifter om personliga och ekonomiska förhållanden som förekommer inom underrättelseverksamhet skyddas av denna bestämmelse. I paragrafen finns ett omvänt skaderekvisit som skyddar att uppgifter om enskilda inte sprids när det kan innebära nackdelar för den enskilde eller närstående till denne. Presum- tionen är här att sådana uppgifter ska hållas hemliga. Inom verksamhet finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild när det bl.a. gäller socialförsäkrings- förmåner. Bestämmelsen har ett rakt skaderekvisit och gäller i huvudsak uppgifter om de enskildas hälsotillstånd och andra personliga förhållanden som förekommer i ärenden om social- försäkringsförmåner. Den aktuella paragrafen har följande lydelse. 1 § Sekretess gäller hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften före- kommer i ärende enligt lagstiftningen om 4.handikappersättning och vårdbidrag, 7.ersättning för sjukgymnastik, 9.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till uppgift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestäm- melserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en en- skilds personliga förhållanden som myndigheten fått från Migrations- verket, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den primära sekretessbestämmelsen för Kriminalvården återfinns i 35 kap. 15 § OSL. Enligt bestämmelsen gäller sekretess med rakt skaderekvisit för uppgift om enskilds personliga förhållanden (kriminalvårdssekretess). Paragrafen har följande lydelse. 15 § Sekretess gäller inom kriminalvården för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut av Kriminalvården eller en övervaknings- nämnd. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Kriminalvårdssekretessen gäller såväl klienter som andra enskilda om vilka det återfinns uppgifter inom , t.ex. besökare till intagna. Kriminalvårdssekretessen gäller enligt bestämmelsens andra stycke inte beslut av Kriminalvården eller en övervakningsnämnd. Uppgifter som återfinns i beslut kan således lämnas ut, såvida någon uppgift i beslutet inte omfattas av annan sekretess till skydd för enskilda eller allmänna intressen. Utöver kriminalvårdssekretessen kan sekretess enligt 21 kap. 3 § (förföljda personer, m.m.), 25 kap. 1 § (hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet), 35 kap. 3 § (belastningsregistret) samt 35 kap. 13 § (särskild personutredning, m.m.) gälla till skydd för enskilds personliga förhållanden inom . har följande sekretessbestämmelser till skydd för enskild. Häribland kan nämnas att 34 kap. 1 och 8 §§ OSL innehåller ett omvänt skaderekvisit, medan 34 kap. 6 och 7 §§ OSL innehåller ett rakt sådant. Utsökning, indrivning och verksamhet enligt lagen om näringsförbud Utsökning och indrivning, m.m. 1 § Sekretess gäller hos i mål eller ärende om utsökning och indrivning samt i verksamhet enligt lagen (1986:436) om näringsförbud, för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Sekretessen gäller inte uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten 1.i ett pågående mål, eller 2.i ett avslutat mål, om verkställighet för någon annan förpliktelse söks eller om verkställighet tidigare sökts och uppgiften inte är äldre än . Sekretessen gäller inte heller beslut i mål eller ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . 2 § Under motsvarande förutsättningar som i 1 § gäller sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur utsöknings- och in- drivningsdatabasen enligt lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . 3 § Uppgift i mål, ärende eller verksamhet som avses i 1 och 2 §§ och som har beslutat att blockera med tillämp- ning av 3 kap. 3 a § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet omfattas av sekretess oavsett vad som föreskrivs i nämnda paragrafer. Vid tillämpning av 1 § andra stycket ska bortses från sökt verkställighet beträffande vilken upp- giften blockerats. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . 4 § Sekretess gäller, i den utsträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, hos en myndighet i verksamhet som avses i 1–3 §§ för sådan uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten förfogar över på grund av avtalet. Om sekretess gäller enligt första stycket, får de sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 15–27 §§ och 28 § första stycket inte tillämpas i strid med avtalet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 7 § Sekretess gäller hos tillsynsmyndigheten i konkurs för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 8 § Sekretess gäller hos tillsynsmyndigheten i konkurs för uppgift som angår misstanke om brott och som rör en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 9 § Om sekretess gäller enligt 7 §, får de sekretessbrytande bestäm- melserna i 10 kap. 15–27 §§ och 28 § första stycket inte tillämpas i strid med avtal som ingåtts med en utländsk myndighet eller ett utländskt organ. Därutöver finns det en bestämmelse om sekretess till skydd för enskild i 34 kap. 6 § OSL när det gäller skuldsanering. Denna bestämmelse bör knappast ha någon betydelse i det sammanhang som är aktuellt för vår utredning och återges därför inte här. Uppgifter som har fått med stöd av handräckningsklausuler i olika internationella avtal (s.k. dubbel- beskattningsavtal) innehåller ofta en brukandeförbudsbestämmelse som kan medföra att uppgifterna omfattas av stark (absolut) sekretess (jfr 27 kap. 5 § OSL vad gäller , se avsnitt 4.3.8 Beskattningsverksamheten m.m. nedan). verksamhet omfattas även av vissa regler för utökad sekretess (se vidare generella sekretessregler avseende 18 kap. 3 § OSL i avsnitt 4.2.3 ovan). sekretessbestämmelser till skydd för enskild framgår främst av 35 kap. 1 § första stycket OSL, vilken bestäm- melse skyddar enskild som förekommer i brottsutredning, brotts- förebyggande verksamhet osv. (se ovan i avsnitt 4.3.1). Till viss mån aktualiseras även 35 kap. 2 § OSL, som innehåller ett rakt skaderekvisit och har följande utformning. 2 § Sekretess gäller i verksamhet som avses i 1 § första stycket för uppgift i en anmälan eller utsaga av en enskild, i förhållande till den som anmälan eller utsagan avser, endast om det kan antas att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst .