sou · GZB334 · 2011-04-04 00:00:00 — klarar nuvarande takdirektiv med god marginal för utsläppen av svaveldioxid, flyktiga organiska ämnen och ammoniak. För kväveoxiderna är situationen en annan. Här ligger de svenska Förslag till etappmål – Luftföroreningar utsläppen mycket nära takdirektivet. Nya strängare krav på utsläppsbegränsningar i ett reviderat takdirektiv kan därför antas ställa särskilda krav på att minska kväveoxidutsläppen. Det är viktigt att utsläppen av särskilt kväveoxider och partiklar fortsatt minskar även innan ett reviderat takdirektiv är på plats för att underlätta för att nå miljökvalitetsmålet. Om åtgärder sätts in redan innan ett färdigt nytt takdirektiv är på plats finns det en större arsenal av åtgärder att välja mellan och det blir lättare att begränsa kostnaderna. Låga svenska utsläpp och nationellt kraftfulla åtgärder för utsläppsbegränsningar kan också vara ett argument för att motivera övriga medlemsländer i de kommande EU- förhandlingarna. Ett ambitiöst takdirektiv kommer att ställa krav på ytterligare utsläppsreduktioner också i , vilket kan medföra åtgärdskostnader för bl.a. svenska företag. En viktig del av det svenska förhandlingsunderlaget är en analys av de åtgärder och styrmedel som behövs för att klara de nya tak för utsläppen som direktivet kommer att sätta för . Vi anser att det är angeläget att även konsekvenserna för miljö, samhälle och internationell konkurrenskraft av alternativa nivåer på utsläppsbegränsningarna i ett takdirektiv analyseras inför förhandlingsarbetet. När ett nytt Göteborgsprotokoll antagits och när förhandlingarna inom EU om ett nytt takdirektiv är avslutade bör överväga nya etappmål för att hantera de inhemska utsläppen av de aktuella luftföroreningarna som ett led införandet av konventionen eller EU-direktivet. 7.4.2Etappmål om begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: har svenska insatser nationellt och internationellt bidragit till att utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och partiklar från fartygstrafiken i och minskar. Möjligheterna att införa ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av luftföroreningar från sjöfarten i och bör utredas. Förslag till etappmål – Luftföroreningar som de landbaserade utsläppen av luftföroreningar har minskats, har inte motsvarande minskning skett inom sjöfarten. Att genomföra åtgärder för att minska utsläppen från sjöfarten är samhällsekonomiskt kostnadseffektivt. Det krävs ett internationellt samarbete arbete för att minska utsläppen från den internationella sjöfarten. IMO:s överenskommelse 2008 om begränsningar av svavelhalten i bränsle och utsläppen av kvävoxider från fartyg som trafikerar och är ett steg i arbetet med att begränsa föroreningsutsläppen från den internationella sjöfarten. Frågan om och ska klassificeras som s.k. utsläppskontrollområden13 och därigenom omfattas av de särskilt stränga krav för utsläppen av kväveoxider som gäller är inte avgjord. för diskussioner om denna fråga i samarbetet inom konventionen om skydd av miljö (Helsingforskonventionen). Ekonomiska styrmedel för sjöfarten i och kan vara ett komplement till övriga åtgärder. Viktiga erfarenheter kan hämtas från andra länder, t.ex. . Regeringen bör därför ge Transportstyrelsen i uppdrag att skyndsamt utreda möjligheterna att införa ekonomiska styrmedel för sjöfarten i och . Utsläpp av luftföroreningar från den internationella sjöfarten regleras genom bilaga VI. Överenskommelser avseende MARPOL görs inom den internationella sjöfartsorganisationen . MARPOL syftar till att skapa ett globalt regelverk för att begränsa utsläppen av föroreningar för den internationella sjöfarten. Inom MARPOL finns också möjligheter för regionala särlösningar för områden som är särskilt känsliga för föroreningar. Detta sker genom att vissa havsområden klassificeras som utsläppskontrollområden. MARPOL:s bilaga VI skapar möjlighet för utsläppskontrollområden för svaveldioxid och kväveoxider. 13 Ett begrepp i . I ett utsläppskontrollområde föreskrivs hårdare krav när det gäller åtgärder för att begränsa föroreningsutsläpp. I MARPOL finns utsläppsområden för svaveldioxid och kväveoxider. Förslag till etappmål – Luftföroreningar Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Utsläppen av luftföroreningar från fartygstrafik 2010 i närområde beräknas uppgå till svaveldioxid och kväveoxider. Detta kan jämföras med de beräknade utsläppen från , som var respektive och . Den internationella sjöfarten svarar för av nedfallet i av svaveldioxid och kväveoxider.14 Andelarna ökar långsiktigt varför åtgärder mot sjöfartens utsläpp har stor betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. Utsläppen bidrar även till bildning av marknära ozon vilket försvårar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet för luft. Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning Regleringen av den internationella sjöfartens utsläpp regleras genom en internationell konvention och EU-regler. Genom överenskommelsen 2008 i IMO skärptes kraven avseende innehållet av svavel i marint bränsle. sänktes maximihalten från 1,5 viktprocent till 1,0 viktprocent i , och Engelska kanalen. sänks halten till 0,1 viktprocent. , och Engelska kanalen är s.k. utsläppskontrollområden för svavel enligt MARPOL och enligt direktiv /33/EG15 och det ställs därför hårdare krav på de fartyg som trafikerar dessa vatten. Även de globala kraven kommer att skärpas. skärps det globala kravet från 4,5 till 3,5 viktprocent svavel. skärps det till 0,5 viktprocent. IMO har fattat beslut om en konsekvensanalys och resultatet av denna avgör om beslutet om skärpning globalt till svavel i fartygsbränslen kan ske alternativt 2025. Även kraven på begränsningar av kväveoxidutsläppen har skärpts. ska utsläppen av kväveoxider från 14European Monitoring and Evaluation Programme under the Convention on () 2010: Transboundary acidification, eutrophication and ground level ozone in Europe 2008, Status Report 1/2010. 15Europaparlamentets och rådets direktiv /33/EG av om ändring av direktiv /32/EG vad gäller svavelhalten i bränslen. Förslag till etappmål – Luftföroreningar nybyggda fartyg globalt vara lägre än , vilket motsvarar en reduktion med 15–. De nya utsläppskraven, vilka i huvudsak har införts i svensk rätt16, betyder sammantaget att nedfallet av försurande svavelföreningar från sjöfarten kommer att minska markant i och med att kraven skärps. När det gäller kväveoxider tar det tid innan de skärpta kraven leder till påtagliga minskningar av nedfallet eftersom genomslaget är fullständigt först när befintliga fartyg fasats ut. En ytterligare skärpning kan komma när det gäller utsläppen av kvävoxider i och . I s.k. utsläppskontrollområden ska efter utsläppen av kväveoxider från nybyggda fartyg vara lägre än . Det är IMO som beslutar om utsläppskontrollområden. Frågan om ska föreslås som utsläppskontrollområde också för kväve, diskuteras i arbetet inom Helsingforskonventionen. Länderna i (, , , , , , , och ) samt EU är parter i Helsingforskonventionen. bör aktivt verka för att samtliga havsområden runt klassas som utsläppskontrollområden för både svaveldioxid och kväveoxider. Detta är av betydelse för att begränsa de europeiska utsläppen. Gemensamma regler för havsområdena runt bidrar till konkurrensneutralitet för fartygstrafiken till och från . Det internationella regelverket kan kompletteras med ekonomiska styrmedel för sjöfarten i och för att ge incitament att minska utsläppen av kväveoxider. Det är möjligt att införa sådana styrmedel nationellt men också på regional nivå som omfattar t.ex. de länder som ingår i Helsingforskonventionen. Frågan om ekonomiska styrmedel behöver utredas närmare. Viktiga aspekter i sammanhanget är bl.a. förutsättningarna att reglera den internationella sjöfarten med nationella eller regionala särregler och de samhällsekonomiska konsekvenserna av införandet av ytterligare ekonomiska styrmedel för sjöfarten. 16 Ändring (2010:743) i förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle och i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot förorening från fartyg (TSTFS 2010:96) 13 kap, 15–29 §§ (kväveutsläppen). Kravet på en svavelhalt på högst 0,1 viktprocent har ännu inte införts i svavelförordningen. Förslag till etappmål – Luftföroreningar 7.5Minskade utsläpp från inhemska källor 7.5.1Minskade utsläpp från industrianläggningar, m.m. Den höjning av kvävedioxidavgiften som genomfördes bör utvärderas. Utvärderingen bör omfatta en prövning att höja avgiften och av möjligheten att bredda kretsen avgiftsskyldiga. Utvärderingen bör vara genomförd . Behov av eventuellt etappmål om industrins utsläppsbegränsningar bör bedömas när EU:s takdirektiv har reviderats. Regeringen har tillsatt en utredning som har i uppdrag att senast vid utgången av 2011 lämna förslag på hur EU:s industriutsläppsdirektiv ska genomföras i svensk rätt (dir. 2010:113). Införandet av EU:s industriutsläppsdirektiv innebär en skärpning av kraven för stora förbränningsanläggningar. För andra industrianläggningar som omfattas av direktivet innebär direktivet krav på att tillstånden för anläggningarna regelbundet ska ses över och omprövas. Kväveoxidavgiften höjdes 2008. Ytterligare höjningar kan vara ändamålsenliga, liksom en utvidgning av kretsen av avgiftsskyldiga. höjning bör därför utvärderas som underlag till beslut om en höjning och utvidgning. Miljöfarlig verksamhet regleras i (1998:808). Enligt de allmänna hänsynsreglerna i 2 kapitlet ska den som driver till exempel en industri reducera anläggningens påverkan på hälsa och miljö så långt det inte är orimligt. De flesta industrier behöver antingen ett tillstånd eller göra en anmälan. För de industrier som påverkar miljön mest ska tillstånd sökas hos miljödomstol. För industrier som påverkar miljön något mindre ska tillstånd sökas hos miljöprövningsdelegationen vid . En stor grupp mindre industrier behöver inte ha tillstånd. De måste istället göra en anmälan till miljökontoret eller Förslag till etappmål – Luftföroreningar motsvarande i kommunen. Mycket små industrier, sådana som inte påverkar miljön särskilt mycket, behöver varken tillstånd eller anmälan. De ska ändå följa kraven i . Kommunens miljökontor eller motsvarande utövar tillsyn över industrin. Industrianläggningar och anläggningar för el- och värmeproduktion svarar för av de svenska utsläppen av flyktiga organiska ämnen och för en ungefär lika stor andel av kväveoxidutsläppen. Bästa möjliga teknik ska enligt vara utgångspunkten för att bedöma frågan om vilka skyddsåtgärder och försiktighetsmått som ska krävas av bl.a. industriella verksamheter. Ekonomiska och miljömässiga avvägningar ska sedan kunna ske. Införandet av industriutsläppsdirektivet innebär skärpningar av kraven för stora förbränningsanläggningar. För andra industrianläggningar som omfattas av direktivet innebär direktivet krav på att tillstånden för anläggningarna regelbundet ska ses över och omprövas. Syftet är att säkerställa att villkoren i tillstånden överensstämmer med bästa tillgängliga teknik för miljöskyddande åtgärder. Direktivet ska genomföras i svensk rätt senast . Vid sidan av de hänsynsregler som gäller för miljöfarlig verksamhet har kvävedioxidavgiften som infördes i varit ett effektivt styrmedel för att begränsa utsläppen av kväveoxider från energianläggningar. Avgiften låg fast fram då den höjdes per kilo kväveoxid (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:MJU1, rskr. 2007/08:95) efter förslag från . Förslagen handlade om bl.a. dels att bredda kretsen av avgiftsskyldiga, dels att inledningsvis höja avgiften till per kilogram för att sedan, efter en utvärdering, eventuellt höja avgiften ytterligare. Någon breddning av kretsen av avgiftsskyldiga genomfördes inte. bedömning var att avgiftshöjningen skulle minska utsläppen med 3 000–, vilket skulle motsvara av de svenska utsläppen. Enligt regeringen borde avgiftshöjningen utvärderas . Vi bedömer att den aviserade utvärderingen nu bör genomföras med syftet att få konsekvenserna belysta av en ytterligare höjning. Utvärderingen bör även omfatta en förnyad prövning att bredda kretsen av avgiftsskyldiga. Förslag till etappmål – Luftföroreningar 7.5.2Luftföroreningar från vägtrafiken och arbetsmaskiner Vägtrafiken och arbetsmaskiner är en källa för betydande mängder av kväveoxider, flyktiga organiska föreningar och partiklar. Ett etappmål inom området är angeläget. Detta förutsätter ytterligare utredningar. Utredningsarbetet behöver bedrivas skyndsamt så att etappmål kan formuleras . Vägtrafiken och användningen av arbetsmaskiner bedöms vara ett område där det finns ett stort utrymme för att åstadkomma en minskning av utsläppen. Ett åtgärdsprogram för en sådan utsläppsbegränsning bör formuleras som ett etappmål. För detta krävs ytterligare utredningar. Särskilt uppmärksamhet bör här ägnas åt effekterna på barns hälsa. Utredningsarbetet behöver bedrivas skyndsamt så att etappmål kan formuleras . Vi har ovan föreslagit ett etappmål med innebörden att ska verka för ett nytt reviderat direktiv för nationella utsläppsbegränsningar inom EU. Målet bör vara att utsläppen inom EU hamnar på en så låg nivå att har möjlighet att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. Ett takdirektiv på den nivån kommer att innebära skärpta krav på också svenska utsläppsbegränsningar. Den största svenska utmaningen kommer sannolikt att bli att minska utsläppen av kvävedioxider. Vägtrafik och arbetsmaskiner svarar för av de svenska kväveoxidutsläppen och av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Trafiken och arbetsmaskinerna genererar också en stor del av de partiklar som ger upphov till lokala miljöproblem i våra tätorter. Transportstyrelsen bör få i uppdrag att i samverkan med skapa ett etappmål för minskade luftföroreningar från trafiken. Arbetet bör ske skyndsamt och i nära kontakt med Förslag till etappmål – Luftföroreningar arbetet med det förhandlingsunderlag som behöver i samband med revideringen av takdirektivet. Utsläppen av flyktiga organiska ämnen från produktanvändning har ökat av minskade utsläpp, som en följd av bl.a. ändrade konsumtionsmönster. Ett etappmål inom området är angeläget. Detta förutsätter ytterligare utredningar. Utredningsarbetet behöver bedrivas skyndsamt så att etappmål kan formuleras . Användningen av produkter som innehåller flyktiga organiska ämnen är den enskilt största källan för de svenska utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Utsläppen minskade men för att börjat öka igen. Vi bedömer att berörda myndigheter bör analysera möjligheterna att begränsa dessa utsläpp. Särskilt uppmärksamhet bör här ägnas åt effekterna på barns hälsa. Utredningsarbetet behöver bedrivas skyndsamt så att etappmål kan formuleras . Flyktiga organiska ämnen finns i bl.a. målarfärger, trots att dessa numera i stor utsträckning är vattenbaserade. De färger som används i hushållen har fortfarande lacknafta och liknande ämnen som lösningsmedel. Hushållens användning av målarfärg har dessutom ökat. Exempel på andra områden där flyktiga organiska ämnen används är antifrysmedel i spolarvätskor och i bilarnas kylarvätskor. Växande användningsområden för flyktiga organiska ämnen är också värmepumpar och solvärmesystem. Den minskade användningen av flyktiga organiska ämnen som lösningsmedel i målarfärger ledde till en halvering av dessa utsläpp från produktanvändning. När effekterna av denna åtgärd klingat av Förslag till etappmål – Luftföroreningar har utsläppen legat på en ganska stabil nivå. Man kan dock se en tendens till ökade utsläpp . Användning av lösningsmedel ger upphov till av de svenska utsläppen av flyktiga organiska ämnen och är den enskilt största källan för denna förorening. Flyktiga organiska ämnen är tillsammans med kväveoxiderna de ämnen som framför allt bidrar till bildningen av marknära ozon och har stor betydelse för miljökvalitetsmålet luft. Det finns inga svenska utredningar som kartlagt hushållens användning av produkter som innehåller flyktiga organiska ämnen och som analyserat möjligheterna att begränsa denna användning. Vi bedömer att det finns starka skäl att göra en genomgång av området. Vi bedömer att det är en uppgift för Kemikalieinspektionen och att utreda frågan och ta fram förslag till åtgärder för att minska utsläppen av flyktiga organiska ämnen till följd av bl.a. hushållens produktanvändning. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. 7.5.4Etappmål om luftföroreningar från småskalig vedeldning Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: Nya pannor för småskalig vedeldning ska klara miljökrav som förutsätter den bästa tillgängliga tekniken inom EU. Nya byggregler om detta bör träda i kraft . Miljöpåverkan från befintliga pannor för småskalig vedeldning bör utredas. För miljökvalitetsmålet luft är det viktigt att de pannor för vedeldning som installeras i detaljplanelagda områden har den i bästa tillgängliga miljötekniken. Detta gäller vid såväl nybyggnation och tillbyggnad som förändring av anläggningen, dvs. när en gammal panna byts mot en ny. Den svenska marknaden för vedpannor är stor. Det är därför rimligt att det ställs sådana krav på svenska panntillverkares hemmamarknad att de får incitament att utveckla produkter av hög kvalitet. Vår bedömning är också att andra europeiska länder Förslag till etappmål – Luftföroreningar kommer att ställa höga krav på miljöprestanda när det gäller energiutrustning som vedpannor. Befintliga pannor genererar betydande luftföroreningsproblem. Miljöpåverkan från befintliga pannor för småskalig vedeldning bör därför utredas av i dialog med övriga berörda myndigheter. Omfattningen av problemen behöver kartläggas och möjliga åtgärder utredas. Därefter bör behov av åtgärder och behov av etappmål övervägas. Småskalig eldning med ved i småhus svarar för av den totala energianvändningen för uppvärmning av småhus17. Användningen av biobränslen för småhusuppvärmningen förväntas också öka något enligt senaste långtidsprognos. Enligt EU:s förnybarhetsdirektiv18 ska förnybar energi svara för av den totala svenska energianvändningen. Regeringen har sedan höjt målet till . Den handlingsplan som har lämnat till Kommissionen visar att detta mål sannolikt kommer att nås och att användningen av biobränsle för uppvärmning av småhus bidrar till att nå målet. Vedeldning för småhusuppvärmning spelar en viktig roll i det svenska energisystemet och ger ett stort bidrag till en klimatneutral energiförsörjning. kan vedeldningen med omodern utrustning och ett felaktigt handhavande skapa betydande miljöproblem genom utsläpp av organiska kolföreningar och partiklar. Det är därför angeläget att den utrustning som används för vedeldning lever upp till höga miljökrav. Vi anser att de vedpannor för småskalig vedeldning som installeras i byggnader ska klara miljökrav som förutsätter den bästa tillgängliga tekniken inom EU. Denna introduktion av ny effektivare miljöteknik i den småskaliga vedeldningen bör uttryckas som ett etappmål i miljömålsystemet. Vi föreslår därför att regeringen beslutar om ett etappmål för åtgärder inom området småskalig vedeldning med denna innebörd. 17Statens energimyndighet (2007), Styrmedel för minskad miljöpåverkan. En rapport om energi- och miljömål, ER2007:17. 18Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybarhetsdirektivet). Förslag till etappmål – Luftföroreningar Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Småskalig eldning kan ge upphov till betydande luftföroreningsproblem. Vid ofullständig förbränning bildas ett antal ämnen som är skadliga för både miljön och människors hälsa. De huvudsakliga olägenheter och hälsoproblem som rökgaserna från vedeldning ger upphov till är besvärande lukt, irritation i luftvägarna, allergier och förhöjd cancerrisk. De utsläpp som anses medföra de allvarligaste miljö- och hälsoproblemen till följd av småskalig vedeldning är utsläppen av polycykliska aromatiska kolväten (PAH)19, flyktiga organiska ämnen och partiklar. Småskalig vedeldning bedöms svara för av utsläppen av polycykliska aromatiska kolväten, jämfört med trafikens knappa 30 procent20. Alla tre utsläppstyperna är cancerframkallande. Flyktiga organiska ämnen och partiklar kan även medföra luftvägssjukdomar och till viss del hjärt-kärlsjukdomar. Flyktiga organiska ämnen bidrar också till bildandet av marknära ozon. Vid dålig förbränning medför vedeldning även utsläpp av metan. Utsläppen av partiklar och metan medför också klimatpåverkan. Det finns en standard för fastbränsleutrustning inom EU (SS-EN 303-5). Denna är nu () på uppdrag av Kommissionen under revidering inom (). Avsikten är att ett förslag till ny standard ska beslutas . Den nya standarden innebär bl.a. krav på hur pannor ska vara tillverkade, minsta tillåtna effektivitet, värmeutbyte och emissioner. De högsta tillåtna emissionerna från pannor i den högsta klassen är betydligt strängare satt än i byggregler (BBR). BBR:s nuvarande regler motsvarar de utsläppskrav som ställs i klass 3 i SS-EN 303-5 som är den högsta klassen. Det aktuella CEN-förslaget innebär att nuvarande byggregler hamnar i den lägsta klassen. Inom EU finns ett pågående arbete för att förbättra prestanda på energirelaterade produkter. Ramen för detta arbete ges i 19Samlingsnamn för den största grupp av cancerogena ämnen som vi känner till . Ämnena bildas när kol eller kolväten upphettas utan att det finns tillräckligt mycket syre för att ge en fullständig förbränning till koldioxid. 20Statens energimyndighet (2010), Småskalig förbränning av fasta biobränslen, ER2010:44. Förslag till etappmål – Luftföroreningar Regleringen sker per produktgrupp, oftast i form av EU-förordningar. Dessa förordningar definierar de minimikrav som ställs på produkterna. Enligt Kommissionens arbetsplan för ekodesigndirektivet kommer krav på fastbränslepannor inte att bli beslutade fram . Det finns dock en förstudie där det undersökts vilka energi- och miljökrav som går att ställa på fastbränslepannor. Det finns inga formella hinder för att skärpa byggreglerna avseende värmeinstallationer även om det kan dröja innan bindande föreskrifter om minimikrav förs in i ekodesigndirektivet. Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning styrs installationerna av vedpannor genom byggregler som innehåller bl.a. de föreskrifter och allmänna råd som är aktuella för förbränningsanläggningar i småhus. Reglerna ger bl.a. gränsvärden för utsläpp av organiskt bundet kol i fastbränslepannor med en effekt upp till 300 kW och gränsvärde för koloxid för kaminer och spisinsatser och dylikt. Reglerna gäller vid nybyggnation och tillbyggnad. har remissbehandlat ett förslag till förändring av BBR som bl.a. innebär att reglerna ska gälla också vid ändring av anläggning. Den nya CEN-standard som väntas bli beslutad bör läggas till grund för de byggregler som ska styra installationen av vedpannor. En utgångspunkt är att den högsta klassen i den nya standarden bör användas. Med utgångspunkt i det etappmål som vi föreslår att regeringen sätter är det en uppgift för att utarbeta byggregler i BBR som sätter miljökrav på nya vedpannor som motsvarar den bästa teknik som är tillgänglig. Det har framförts som förslag från bl.a. att staten skulle ge ekonomiska incitament för husägare att byta till pannor med höga miljöprestanda. Detta skulle kunna ske antingen genom ett avgiftssystem med miljöavgifter för dem som har vedpannor med låga miljöprestanda eller med ett statsbidrag till dem som byter panna. De ekonomiska konsekvenserna av sådana system behöver dock utredas ytterligare. Det är rimligt att också först avvakta effekterna av nya byggregler inom området. 21 och rådets direktiv /125/EG av om om upprättande av en ram för att fastställa krav på eko-design för energirelaterade produkter (ekodesigndirektivet). Förslag till etappmål – Luftföroreningar