sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Däremot när det gäller specialskolans övriga elevgrupper6, som inte har särskilt utarbetade kursplaner som tar hänsyn till dess specifika funktionsnedsättning, är det motiverat att en lärare vid betygssättningen får bortse från enstaka delar av kunskapskraven som eleven ska nå. Undervisningen i specialskolan ska vara anpassad för de elev- grupper som specialskolan är till för. Det kan dock oavsett anpass- ning vara omöjligt att undanröja alla hinder för att en elev med en viss funktionsnedsättning ska kunna uppnå uppställda kunskaps- krav. Utredningen vill särskilt påminna om att specialskolan har en långtgående skyldighet att individanpassa utbildningen för ele- verna. Viktigt är att läraren vid bedömning endast får bortse från sådana kriterier som är omöjliga för eleven att uppnå, vilket innebär att innehållet i undantagsbestämmelsen endast får åberopas i sam- band med de kriterier som är direkt påverkade av elevens funktionsnedsättning. 6 Här avses elever som är dövblinda eller annars är synskadade med ytterligare funktions- nedsättning och elever med grav språkstörning. 5 En nioårig specialskola 5.1Skolplikt och rätt till utbildning Utredningen ska enligt direktiven bedöma i vilken utsträckning regleringen av specialskolan kan och bör anpassas till regleringen av och grundsärskolan. Inledningsvis följer en beskriv- ning av de olika skolformerna med utgångspunkt i aktuell för- fattning och vad som särskilt gäller skolplikten. I den obligatoriska utbildningen inom skolväsendet finns skol- formerna grundskola, grundsärskola och specialskola. Alla skol- former ska i så stor utsträckning som möjligt ha en gemensam reglering oavsett huvudman. Grundsärskolans och specialskolans utbildning ska så långt det är möjligt motsvara den utbildning som ges i . Alla barn har rätt till en likvärdig utbildning inom skolväsendet oavsett skolform och var i landet den anordnas.1 Alla barn ska också ges bästa möjliga förutsättningar att utifrån sina behov och förutsättningar utvecklas så långt som möjligt i enlighet med utbildningens mål. Barn som är bosatta i har skolplikt2 vilken motsvaras av en rätt att kostnadsfritt erhålla grundläggande utbildning i allmän skola. Rätten till utbildning är en grundläggande fri- och rättighet som är skyddad av grundlag.3 Skolplikten inträder i regel den hösttermin det kalenderår då barnet fyller sju år.4 11 kap. 9 § skollagen (2010:800). 2Skolplikten regleras i 7 kap. skollagen (2010:800). 3Rätten till utbildning är även skyddad i FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 47 kap. 10 § skollagen (2010:800). I första hand ska skolplikten fullgöras i ,5 om inte barnet tillhör grundsärskolans eller specialskolans målgrupp. ska ha nio årskurser med en garanterad under- visningstid . I skollagen anges bland annat vilka ämnen som ska ingå i undervisningen. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Utbildningen i grundsärskolan6 ska ge elever med utvecklings- störning en utbildning som är anpassad till varje elevs förut- sättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Grundsärskolan har liksom nio års- kurser och en garanterad undervisningstid . Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som benämns träningsskola. Den är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. För varje ämne och ämnesområde ska det finnas en kursplan. Grundsärskolan har tidigare haft tio årskurser varav den sista årskursen var frivillig. Timplanen var utlagd för en skolgång . En stor del av eleverna i särskolan slutade dock efter årskurs nio och tillgodogjorde sig inte hela den garanterade undervisningstiden. I den nya skollagen har därför undervisningstiden anpassats till grund- skolans. Timplanen var tidigare och har efter anpas- sningen minskats . För att kompensera minskningen ges eleverna i grundsärskolan en garanterad undervisningstid under två års förlängd skolgång. Det innebär att en elev i grundsärskolan kan erhålla utbildning i samma omfattning som tidigare.7 5Grundskolan regleras i 10 kap. skollagen (2010:800). 6Grundsärskolan regleras i 11 kap. skollagen (2010:800), se även tidigare lydelse i 6 kap. 3 § skollagen (1985:1100). Enligt 7 kap. 5 § skollagen (2010:800) ska barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning tas emot i grundsärskolan. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 338 och s. 705 och SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet, s. 432 f. Utbildningen i specialskolan8 ska vara anpassad till varje elevs förutsättningar och ska så långt som det är möjligt motsvara den utbildning som ges i och ska ligga till grund för fort- satt utbildning. Specialskolan ska enligt skollagen ha tio årskurser med en garan- terad undervisningstid . Kursplaner som fastställts för och grundsärskolan ska också tillämpas i specialskolan. Där dessa kursplaner inte kan användas får fastställa särskilda kursplaner för special- skolan. Av skollagen framgår vilka ämnen som undervisningen i specialskolan ska omfatta. Ett ämne som endast finns inom specialskolan är teckenspråk. 5.1.4Särskilt om när skolplikten upphör samt rätten att därefter slutföra skolgången I skollagen regleras dels när skolplikten upphör, dels rätten till förlängd skolgång. Utgångspunkten är att skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten.9 I den nya skollagen är inte skolplikten knuten till elevens ålder utan till antalet skolår. Det betonas i förarbetena att skolpliktens upp- hörande huvudsakligen bör knytas till elevernas uppnående av de kunskapskrav som finns för utbildningen.10 För en elev som inte har gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört (dvs. efter nionde respektive tionde året efter det att eleven har börjat fullgöra skolplikten), upphör skol- plikten i stället , dock senast när eleven fyller . Med inte gått ut högsta årskursen avses i detta sammanhang att eleven under sitt nionde skolår (eller tionde i specialskolan) inte påbörjat 8Specialskolan regleras i 12 kap. och målgruppen formuleras i 7 kap. 6 § skollagen (2010:800). 97 kap. 12 § skollagen (2010:800). 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 335 ff. den högsta årskursen. Det gäller elever som gått samma årskurs två gånger samt elever som kommit till sent under sin skolgång och därför placerats i en årskurs som inte motsvarar deras ålder. Förutsättningen för att skolplikten ska förlängas är att eleven inte nått de kunskapskrav som minst ska uppnås, när skolplikten normalt skulle ha upphört.11 Skälet till att införa en förlängd skolplikt är, enligt förarbetena, att markera vikten av att fullföljer sitt uppdrag, innan eleven går vidare till nästa nivå – gymnasieskolan. Om en elev före den tidpunkt som skolplikten skulle ha upphört uppnår de kunskapskrav som minst ska uppnås för den skolform där eleven fullgör sin skolplikt, upphör skolplikten.12 Enligt den nya skollagen har en elev i samtliga skolformer rätt att slutföra den högsta årskursen även om skolplikten upphör dess- förinnan. Med detta avses att en elev alltid ska ha en rätt att gå årskurs nio (eller årskurs tio i specialskolan). Det innebär dock ingen rätt att få fullfölja sista årskursen med godkända betyg. Denna rätt blir aktuell bl.a. för elever som har fått sin skolplikt uppskjuten eller som har behövt fler år än normalt för att ta sig igenom utbildningen. Det finns inte någon begränsning av hur många läsår som ska kvarstå för att eleven ska ha rätt att slutföra den högsta årskursen.13 En elev har också rätt att under efter skol- pliktens upphörande slutföra sin utbildning om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås för respektive skolform. En elev i grundsärskolan har rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den garanterade under- visningstiden om eleven inte uppnått kunskapskraven. I de tidigare bestämmelserna skollag14 fanns kravet att eleven skulle ha förmåga att fullfölja utbildningen under högst efter det att skolplikten upphört. Detta krav är borttaget 117 kap. 13 § skollagen (2010:800), se prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 337. 127 kap. 14 § skollagen (2010:800). 13Bestämmelser om förlängd skolgång finns i 7 kap. 15 § skollagen (2010:800), se prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 704. 14Jfr 4 kap. 10 § och 7 kap. 6 § skollagen (1985:1100). SOU 2011:30 En nioårig specialskola i den nya skollagen, vilket innebär att alla elever som inte har uppnått målen har en absolut rätt till förlängd skolgång. Frågan om skolpliktens upphörande eller förlängning samt frågan om rätten att slutföra skolgången prövas av hemkommunen och för en elev i specialskolan av Specialpedagogiska skolmyndig- heten. 5.1.5Skillnader mellan skolformerna som är relaterade till skolplikten Det finns ett antal skillnader mellan skolformerna som är direkt relaterade till skolplikten. Kursplaner och timplaner är fördelade efter det antal år under vilka skolplikten gäller. Därmed uppstår skillnader bland annat då det gäller årskurs för när de nationella ämnesproven ska användas, när kunskapskraven ska uppnås och betygssättningen. Den garanterade undervisningstiden är i och grund- särskolan och i specialskolan . I de olika skolformerna skiljer sig antalet undervisningstimmar för varje ämne (se tabell 5.1). En nioårig specialskola SOU 2011:30 Jämförelse mellan grund- och specialskolans timplaner Geografi, , Religionskunskap, Samhällskunskap (sammanlagt) Biologi, Fysik, Kemi, Teknik De nationella ämnesproven ska bedöma elevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven i ämnen i olika årskurser. I ska ämnesprov användas i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6, och 9, i ämnet engelska i årskurs 6 och 9 och i biologi, fysik eller kemi i årskurs 9. I special- skolan ska ämnesproven användas i ämnena matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 4, 7 och 10, i engelska i årskurs 7 och 10 och biologi, fysik eller kemi i årskurs 10. I kursplaner anges de kunskapskrav som ska finnas för de skilda ämnena i olika årskurser. Detsamma gäller för special- skolans kunskapskrav. Det som skiljer är i vilken årskurs som kunskapskraven ska uppnås. När det gäller betyg ska de sättas i olika årskurser i de skilda skolformerna.15 beslutade om att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval. Detta gäller från och med höstterminen i årskurs 6 i , grund- särskolan (när betyg sätts) och sameskolan samt från och med höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i och från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. Rektorn får besluta om att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande respektive naturorienterande ämnen i årskurs 6 i och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. De nya bestämmelserna om betygssättning träder i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2012.16 5.2En tioårig eller nioårig specialskola Utredningens förslag: Specialskolan ska ha nio årskurser med en total undervisningstid om minst . Skolplikten för en elev i specialskolan ska upphöra efter det nionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. En av utredningens principiella utgångspunkter är att varje barn ska ha rätt till en likvärdig och god utbildning. Det är självklart också utgångspunkten när det gäller frågan om specialskolan ska vara fortsatt tioårig eller om specialskolan, likt övriga skolformer, ska 15Enligt ny lydelse i SFS 2010:2022; 10 kap. 15 – 19 §§, 11 kap. 19 och 22 §§ och 12 kap. 15 – 19§§ skollagen (2010:800), se prop. 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i . 16I utredningens författningsförslag föreslås ändringar i grundförfattningen eftersom utred- ningens föreslagna ändringar ska träda i kraft senare än den beslutade ändringen i SFS 2010:2022. Här nedan redovisas argumenten för såväl en nioårig som en tioårig specialskola. Därefter redogör utredningen för motiven för förslaget om en nioårig specialskola. 5.2.1Argument för en fortsatt tioårig specialskola Utredningen redovisar här olika argument som har förts fram för att specialskolan fortsatt ska vara . Motiven för en tioårig skolplikt och fram till Motiven för en tioårig skolplikt har varierat sedan införandet . Både undervisningsmetoder i specialskolan och motiven för en tioårig skolplikt har varierat.17 Motivet vid införandet av det extra året var att döva elever behövde mer tid för att lära sig talad svenska. Den dåvarande skolideologin för döva var den orala metoden. ändrades undervisningens inriktning för döva från den orala metoden till total kom- munikation. Den senare metoden innebar att undervisningen bedrevs med tal och tecken som simultant stöd. Det tionde skol- året kvarstod även . Skolplikten var fortsatt tioårig även då svenskt teckenspråk fick en betydande ställning i specialskolan, vilket också åter- speglades i styrdokumenten. Motiven som förs fram för ett tionde skolår är att elever i specialskolan läser ett extra språk, teckenspråk och att de ska utveckla en tvåspråkighet. Eleverna läser ett extra ämne – teckenspråk Specialskolans mål för elever vid regionskolorna och till viss del riksskolan Åsbackaskolan18 är att de ska utveckla en tvåspråkighet i svenska och teckenspråk. De flesta eleverna vid regionskolorna följer kursplaner och kravnivåer. I vissa ämnen finns särskilda kursplaner för specialskolan där kravnivåerna är anpassade efter elevernas funktionsnedsättning. 17Bagga-Gupta, S. (2007), Aspects of Diversity, Inclusion and Democracy Within Education and Research, , Vol. 51, No. 1, February 2007, s. 11. 18Ämnet teckenspråk är till för elever som är döva eller hörselskadade och vissa elever med grav språkstörning som har behov av teckenspråk. kursplaner i ytterligare ett ämne – teckenspråk. Timplanen för ämnet är och undervisningstiden motsvarar i princip ett läsår. Specialpedagogiska skolmyndigheten uttalar att det skulle vara svårt för eleverna att hinna läsa ämnet inom en nioårig skolplikt och att det kan upplevas som diskriminerande om eleverna måste läsa ämnet teckenspråk utöver den garanterade undervisningstiden. Att förlägga ämnet teckenspråk inom skolans val anses inte vara en lösning utifrån ämnets karaktär och de krav som ställs inom både teckenspråk och andra ämnen. Att använda elevens val för att få loss undervisningstid för teckenspråk inom ramen för de ses inte som en likvärdig lösning. Utöver regionskolorna och riksskolan Åsbackaskolan finns även riksskolorna och . Målgruppen för är elever med synskada och ytterligare funktions- nedsättning och målgruppen för är elever med grav språkstörning. Eleverna vid dessa skolor läser inte ämnet tecken- språk. På följer den största delen av eleverna grund- särskolans kursplaner.19 Det har inte från Specialpedagogiska skol- myndigheten framkommit något motiv till varför ska vara tioårig annat än att situationen för eleverna är komplex. Behov av mer tid för inlärning Rektorn vid uttalar att elever med grav språk- störning troligtvis behöver undervisning i specialskolan, eftersom eleverna behöver mer tid för sin inlärning jämfört med elever som följer en typisk språkutveckling.20 Av kvalitetsredovisning21 framgår att få elever når de nationella målen. Det anges att elever med grav språkstörning har svårt att nå målen i kärnämnena och även i flera andra teoretiska ämnen. 19 En majoritet av dessa eleverna följer träningsskolans kursplaner och enstaka elever (4 elever under /11) följer kursplaner. 21Specialpedagogiska skolmyndigheten, Kvalitetsredovisning – för . detta är elevernas förmåga att ta in texter (via läsning, lyssning, med bilder, m.m.), att komma ihåg och att kunna tolka. Flera elever har även koncentrationssvårigheter. Det uttalas vidare att trots individualisering och anpassningar i lärandemiljön är graden av måluppfyllelse inte tillräcklig. Detta innebär att skolan måste fortsätta att vidareutveckla lärandemiljö och lärarkompetens. Elever som är döva eller hörselskadade har i specialskolan en mycket lägre måluppfyllelse än elever i de övriga skolformerna. Det framgår bland annat av en rapport från Specialpedagogiska skol- myndigheten.22 Till detta ges flera olika förklaringar. Bland annat uppges att specialskolan har en ökande andel elever med grav hörselskada och dövhet, det finns en hög andel elever med ytter- ligare funktionsnedsättningar och tilläggssvårigheter, de har en större andel av elever som är födda i annat land och en högre grad av individuell anpassning av undervisningen. Det uttalas att en förändring av skolplikten i specialskolan skulle innebära att eleverna förväntas lära sig samma saker som men , om inte den garanterade undervisningstiden utökas.23 Eleverna kan sluta om de då uppnått kunskapskraven I propositionen till den nya skollagen motiverar regeringen att specialskolan ska vara fortsatt tioårig med utgångspunkt i Skollags- kommitténs24 resonemang; elevens skolplikt upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller , dvs. än för elever i . I och med att en elev i special- skolan liksom i , har rätt att avsluta sin skolgång innan skolplikten upphör, förutsatt att eleven uppnått kunskapskraven, 22Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008), Måluppfyllelse för döva och hörselskadade i skolan, se även avsnitt 2.1.5. 23Seminarium om skolplikten i specialskolan . 24Se SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet, s. 436 ff och s. 633. Förslaget lämna- des av kommittén och målgruppen omfattade endast barn som är dövblinda och barn som är döva eller hörselskadade. kan elevens önskemål att gå i skolan i stället för tio anses vara tillgodosett.25 Specialpedagogiska skolmyndigheten26 föreslår att man öppnar upp möjligheten för eleverna att avsluta specialskolan om kunskapskraven är uppnådda. Möjligheten att på så sätt individanpassa undervisningen finns . Olika skolplikt är inte hinder för samverkan Enligt Specialpedagogiska skolmyndigheten påverkas inte möjlig- heten till samverkan mellan skolformer av olika skolplikt. Exempel- vis kan en deltidselev från placeras in i en grupp som passar eleven och då saknar det betydelse i vilken årskurs eleven går i sin hemskola. 5.2.2Argument för en nioårig specialskola Här redogör utredningen för de argument som motiverar att spe- cialskolan bör vara nioårig. Målgruppen har genomgått en förändring Målgruppen vid regionskolorna har under ett flertal år genomgått en förändring. Specialskolan för elever som är döva eller hörsel- skadade är i praktiken inte längre en skolform enbart för elever som inte kan gå i eller grundsärskolan. Eleverna tas emot för att de har önskemål om och bedöms ha ett behov av en tvåspråkig undervisning i teckenspråk och svenska, trots att de kan gå i eller grundsärskolan. Regionskolorna har utveck- lats till ett alternativ som elever och vårdnadshavare ofta väljer i konkurrens med kommunala eller fristående alternativ. Hur mot- tagande i specialskolan sker i praktiken skiljer sig således mycket från hur mottagande i specialskolan formuleras i skollagen. Enligt skollagens formulering skulle inte dessa elever tas emot i specialskolan eftersom de faktiskt kan gå i . Utred- ningen anser dock att eleverna och deras vårdnadshavare ska ges 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 395 och Seminarium om skolplikten i specialskolan . valfriheten att söka sig till specialskolan för att utveckla tvåspråkighet eller gå kvar i hemkommunens skola om det skulle passa dem bättre.27 I linje med detta är det rimligt att under- visningen i specialskolan i grunden läggs upp för nio årskurser. Eleverna ges då ett mer likvärdigt val. När riksskolorna och återetablerades utvidgades målgruppen till att även avse elever med synskada med ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning. Dessa elever har delvis andra behov än de elever som undervisas vid regionskolorna och vid riksskolan Åsbackaskolan. När Skollagskommittén28 diskuterade specialskolans tioåriga skolplikt rörde denna diskussion ämnet teckenspråk eftersom och var nedlagda. De nya elevgrupperna som har tillkommit genom återetable- ringen av dessa skolor, läser inte teckenspråk och har inte heller som mål att utveckla tvåspråkighet. En tioårig skolplikt med hänvisning till detta är således inte relevant för dessa elevgrupper. uttalar,29 med målgrupp30 som utgångspunkt, att specialskolan också ska vara nioårig för att eftersträva att de olika skolformerna blir så lika som möjligt. De flesta elever vid följer grundsärskolans kursplaner och den skolformen blir nu med möjlighet till ytterligare tid vid behov. elever31 går integrerade i en grundskola i och i . har som yttersta mål att eleverna ska kunna återgå till i sin hemkommun. Detta talar, enligt utredningen, för att eleverna i likhet med sina klasskamrater bör ha en nioårig skolplikt. En timplan fördelad ger ökade möjligheter att sluta efter årskurs nio Om skolplikten i specialskolan är nioårig är också undervisningen anpassad och planerad efter att målen ska uppnås under nio års- kurser. Då skulle rimligtvis fler elever än uppnå målen . Utredningen anser att de elever som egentligen kan gå i en 27Utredningen föreslår en ny formulering av målgruppen, se kapitel 3. 28Skollagskommittén redovisade sina förslag . 30Elever som är synskadade med ytterligare funktionsnedsättning. 31Elever med grav språkstörning. grundskola, men som söker den speciella tvåspråkiga miljön i specialskolan, då skulle ges en mer rimlig möjlighet att klara skolgången . I specialskolan har av eleverna någon form av ytterligare funktionsnedsättning, vilket innebär att av eleverna inte har det. Utredningen bedömer att fler elever i specialskolan skulle, med de anpassade kursplaner som specialskolan har, uppnå målen . Detta förutsätter dock att timplanen i specialskolan är fördelad . Det torde krävas extremt mycket av en elev i specialskolan för att eleven ska kunna uppnå de fastställda kunskapskraven i samtliga ämnen i årskurs nio om timplanen är utlagd på tio år.32 Av Skolinspektionens skolbeslut33 framgår, som nämns nedan, att duktiga elever i specialskolan inte följs upp och ges möjlighet att utvecklas vidare och att studietakten anses vara för låg. Låga förväntningar hämmar studietakten och måluppfyllelsen Från de berörda intresseorganisationerna34 har det framkommit att förväntningarna på specialskolans elever är för låga. Förvänt- ningarna måste höjas så att de motsvarar de kunskapskrav som anges i kursplanerna. Enligt intresseorganisationerna upplever ele- verna i specialskolan att studietakten är långsam och att skolan inte tror på deras förmåga att lära. Intresseorganisationerna anser att det är viktigt att eleverna i specialskolan har lika rätt till samma skolsystem och utbildning som andra elever. Skolinspektionen har i skolbeslut35 kritiserat specialskolan. Av skolbeslutet framgår att eleverna inte upplever alla delar av undervisningen som stimulerande och att skolan inte har höga och tydliggjorda förväntningar på elevernas förmåga. Såväl föräldrar som lärare uttrycker i intervjuer tvivel på att de yngre eleverna utmanas i tillräcklig grad. Det framgår att skolan inte alltid vid 32Enligt uppgift från Specialpedagogiska skolmyndigheten har 24 elever vid regionskolorna slutat med fullständiga betyg (/06 – /10). En av eleverna saknade betyg i ett ämne. 33Skolinspektionen (2011), Riktad tillsyn av specialskolan. Se mer om Skolinspektionens riktade tillsyn av specialskolorna –2011 i avsnitt 2.1.6. 34Framkom bland annat vid seminarium om skolplikten i specialskolan .