sou · GZB321 · 2011-03-08 00:00:00 — UD står dock, som tidigare nämnts, inför en omfattande kompetensväxling m.a.a. det stora antalet pensionsavgångar, vilken ska nyttjas ändamålsenligt. lämnar cirka 70 medarbetare utrikesförvaltningen, exklusive lokalanställda. Därtill måste ändå rutiner och kapacitet att hantera avvecklingar, som kan uppstå av olika skäl, alltid finnas inom utrikesförvaltningen och i myndig- heten centralt. Om avvecklingar är nödvändiga för utrikesförvaltningens del bör de ske inom gruppen tids- begränsat anställda. För det fall det blir aktuellt med avvecklingar av tillsvidareanställd personal är det en fråga som kräver gemensam hantering av UD och myndighetscentrala enheter. Erfarenheter av de uppsägningar som har genomfört inom vissa stödfunktioner bör övriga departement få ta del av i syfte att myndigheten som helhet ska kunna garantera ett samman- hållet arbete med personalavveckling. Rätt att avveckla personal är i princip beroende av omorganisa- tion och konstaterad arbetsbrist. En strategisk kompetensförsörjning för att möta verksamhetens krav kansliet innebär det i många fall mycket komplicerade kretsningar. Arbetsgivaren har också möjlighet att flytta personal efter skift- ande verksamhetsbehov inom myndigheten och inom departe- mentet. För utrikesförvaltningens del, som löpande genomför förflyttningar av personal, är detta på sätt och vis odramatiskt. Denna möjlighet bör kunna nyttjas i ökad utsträckning när verksamhet omprioriteras, också mellan politikområden. Det är rimligt att detta görs i samband med uppföljning och eventuell justering av verksamhetsplanen. Den nya verksamhets- planeringsprocessen kan förhoppningsvis utvecklas till ett bra verk- tyg för detta arbete. Anderman, Per, 2010, Översyn av vissa aspekter på försvarsattaché- organisationen. , 2009, Att profilera sig som statlig arbetsgivare. , 2009, Chef i staten – din roll som arbetsgivare. , 2007, Oberoende översyn av export- och investeringsfrämjande åtgärder. , , 2008, Första försvar: Diplomati från ursprung till UD. Bjurner, , 2010, Att tillvara svenska intressen i EEAS. Denza, , 1998, Diplomatic : A Commentary on the Convention on Diplomatic Relations. Europeiska kommissionen, 2008, Think Small First A Small Business Act for Europe. Europeiska kommissionen, 2009, – mot en hållbar och blomstrande framtid. Europeiska kommissionen, 2010, Europe 2020 – A Strategy for Smart, Sustainable and Inclusive Growth. FN:s avdelning för ekonomiska och sociala ärenden, 2008. Trends in Total Migrant Stock: The 2008 Revision. , 2009, Utvecklingskraft och omställnings- förmåga. , , 1913–1924 Svenska folkets underbara öden, band 2 om Äldre Vasatiden –1611. m.fl., 2006, Grundlagarna. , yttrande m.a.a. SOU 2000:102, Expert på Export. (Dr 1002/2000, ). , , 2003, Ett effektivare regeringskansli – förslag till åtgärder. , ., 2008 Diplomatliv. , , , 2009, PM till statsministern – om vikten av effektiva politiska institutioner i globaliseringens tid. Underlagsrapport nr 29 till . , , 2010, Om rekrytering av svenskar till bistånds- organ. , 1967, riktlinjer för multinationella företag. , Kishan, 2004. (Discussion Papers In Diplomacy nr 93, 2004). Regeringen, 2010, Regeringens handelspolitiska deklaration. Pre- senterad i , . Regeringen, 2010, Regeringens deklaration vid utrikes- politiska debatt i . Regeringen, skrivelse 2010/11:29, Migration och asylpolitik. , årsböcker med uppgifter –2008. internrevision, PM FA 2009/767/PROT, Avgifts- belagd verksamhet vid utlandsmyndigheterna. revisorer, 1996/97:10 . revisorer, 2002/03:13, Världsläget – diplomat- ernas rapporter till UD. , 2009, Svenskars rörlighet över gränserna, Välfärd Nr 3 (2009). , 2010, framtida befolkning 2010– 2060. Statsrådsberedningen, 2010, Direktiv för verksamhetsplanering . Statskontoret, 1996:7, EU-medlemskapets effekter på svensk stats- förvaltning. Samordning, organisation och arbetsformer i statsför- valtningens EU-arbete. Statskontoret, Promemoria 2001/176-5, analys- verksamhet – en granskning. Statsrådsberedningen, PM 1997:4, Samrådsformer i . Taxell, Per, 2007. Utrikesförvaltningens regeringskansli- och förvalt- ningsmyndighetsuppgifter – förutsättningar för organisatorisk upp- delning och rättslig reglering. Universum, 2010, Studentbarometer om mest attraktiva arbets- givare 2010. , 2010, honorärkonsulära verk- samheten. , 2010, Vägledning för samverkan mellan utrikesrepresentationen och i utlandet. , PM , rev. , Kostnads- reglering för specialattachéer och andra tjänstemän vid utlands- myndigheterna med annan huvudman än UD . , 2007, kompetensför- sörjningsplan 2007–2010. Ds 1975:2, inriktning och organisation. Betänkande avgivet av organisationsutredning. Ds 2000:27, Vad kostar det att regera? – En studie av Regerings- kansliets dimensionering nu – och . Ds 2003:44, en myndighet – en analys av effekter och konsekvenser. Ds 2003:48, Open Trade . Ds 2008:82, i värden – Rapport från . Ds 2009:21, Bortom krisen. Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin. Ds 2009:35, Vad kräver krisen av främjandet? SOU 1997:30, och staten, Europeiseringens betydelse för svensk statsförvaltning. SOU 2000:102, Expert på export. SOU 2001:70, Konsulärt bistånd till svenskar utomlands. SOU 2004:14, Det ofullständiga pusslet. SOU 2004:24, Utlandstjänstens villkor. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstationering. SOU 2005:104, och – granskning och förslag. SOU 2005:111, Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i inter- nationella situationer. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:23, Konsulär katastrofinsats. SOU 2008:90, Svensk export och internationalisering – utveckling, utman- ingar, företagsklimat och främjande. SOU 2010:40, Cirkulär migration och utveckling. 1972:31, Kungl. Maj:ts proposition om inrättande av exportråd m.m. 1979/80:16 om riktlinjer för den statliga exportfrämjande organisa- tionen. 1991/92:108, Statens roll i den exportfrämjande verksamheten vid exportråd. 2000/01:1, Budgetpropositionen . 2001/02:1, Budgetpropositionen . 2001/02:18, Beskattning av statligt anställda under utlands- stationering m.m. 2002/03:1, Budgetpropositionen . 2002/03:122, Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. 2003/04:1, Budgetpropositionen . 2004/05:1, Budgetpropositionen . 2005/06:1, Budgetpropositionen . 2005/06:19, Beskattning av kostnadsersättningar till statligt anställda stationerade utomlands, m.m. 2006/07:1, Budgetpropositionen . 2007/08:1, Budgetpropositionen . 2008/09:1, Budgetpropositionen . 2008/09:136, Beskattning av ersättningar till ledamöter av Europa- parlamentet och viss personal vid Europaskolorna. 2008/09:140, Ett användbart försvar. 2009/10:1, Budgetpropositionen . 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2010/11:1, Budgetpropositionen . I utredningsarbetet har utredare och sekretariat genomfört samtal med cirka 250 personer, varav följande grupper och personer varit av särskild relevans. Berörda svenska statsråd, statssekreterare och utrikesråd. Företrädare för ett tiotal länders utrikesförvaltningar, däribland , , , , , , , , , och . Tjänstemän inom , Förvaltningsavdelningen, Statsrådsberedningen och ett antal andra departement. Ett antal svenska ambassader har besökts, bl.a. i och . Interjuver som underlag för delbetänkandet Dangoor, , honorärkonsul i , , chef ständiga representation vid Europeiska unionen i , , generalkonsul i , och medarbetare, generaldirektör givarverket , , f.d. utrikesminister , Bo, ambassadör i , och medarbetare, ambassadör i , , planeringschef , , senior researcher Sieps , , chef kansliet för samordning av EU-frågor, Statsrådsberedningen Iremark, och medarbetare, ambassadör i , och medarbetare, Klackenberg, Dag, VD , , förvaltningschef Lennmarker, , ordförande utrikesutskott , , ambassadör i , Hans, ambassadör i , , ambassadör i , , ambassadör i , , ambassadör i , , Stellinger, och medarbetare, direktör , , ambassadör i Som underlag för slutbetänkandet har bl.a. följande tillkommit Anderman, Per, departementsråd, , , , , bankdirektör , , VD , , VD Båge, , f.d. chef , , VD Carlhed, , vice VD , , chef Erixon, , internationell handelspolitik och offentlig upphandling, , , ministerråd i , , Statskontoret , , GD Tillväxtanalys Järborg, , generalkonsul vid i , , projektledare , , chef på Statsrådsberedningen , , kontorschef vid danska UD , , f.d. direktör Ljudén, , marknadschef , , chef kansliet för krishantering på Statsråds- beredningen , , GD Sida , , ambassadör i Rembe, , GD Sandesjö, , utredare En myndighet för bortförda barn , , styrelseordförande , , stf GD , , chef public affairs , , verksamhetsområdeschef Wålberg, , seniorrådgivare norska UD:s konsulära sektion , , VD En särskild utredare ska göra en översyn av utrikesförvaltningens struktur och kompetensförsörjning samt dess organisatoriska sam- band med intressenter inom och utanför . Över- synen ska utgå från de ändrade förutsättningar som blivit följden av EU-medlemskapet och globaliseringen, av det övriga Regerings- kansliets växande internationella roll samt av omvärldsförändringar som berör migrationsområdet, konsulärt bistånd, utvecklingssam- arbetet och näringslivsfrämjande m.m. Utgångspunkten ska vara en mer flexibel samt mer kostnads- och verksamhetseffektiv utrikes- förvaltning inom nuvarande resursram, som har förbättrade möjlig- heter att genom omprioriteringar möta snabba omvärldsförändr- ingar. Utredaren ska därför göra en bedömning av nuvarande organisation, effektivitet och resursutnyttjande i förhållande till de av statsmakterna beslutade huvuduppgifterna. Utredaren ska lämna förslag till förbättringar i fråga om bl.a. utrikesförvaltningens organisation, effektivitet och flexibilitet, utrikesrepresentationens samarbete med dels Utrikesdeparte- mentet och övriga , dels övriga berörda myn- digheter inom verksamhetsområde, dels övriga myndigheter och andra aktörer utanför , samarbete och ansvarsfördelning mellan utrikesförvaltningen och övriga vad gäller styrning och uppföljning av utlandsmyndigheternas verksamhet, utlandsmyndigheternas geografiska placering, möjligheterna till arbetsfördelning inom och/eller EU samt möjligheterna till ökad flexibilitet vid val av representationsform, och instrument för en adekvat och långsiktig kompetensförsörjning. Utredaren ska vidare se över vilka möjligheter det finns att, med ökad kostnads- och verksamhetseffektivitet, överföra vissa arbets- uppgifter till andra myndigheter. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som bedöms främja uppnåendet av nuvarande eller föreslagna mål för utrikesför- valtningen. Uppdraget ska redovisas . Den pågående globaliseringen förändrar situation. Den ställer nya krav på en modern och effektiv utrikesförvaltning, som bevakar utvecklingen i världen och agerar, främjar och försvarar svenska värderingar och intressen. Med det överflöd av lätt till- gänglig information och analys som finns att tillgå, måste utrikesförvaltningen inrikta sig på att tillföra ett mervärde som är av särskild relevans för svensk del. EU-medlemskapet har inneburit nya förutsättningar och upp- gifter för utrikesförvaltningen. är engagerat i EU-frågorna och samordningen av EU-politiken ligger numera på Statsrådsberedningen. roll inom utrikes-, handels- och utvecklingspolitik samt dess uppgift som förmedlande länk har kompletterats med och i viss mån ersatts av mer direkta kontakter mellan ansvariga departement och motsvarande instit- utioner i bl.a. EU-länderna. Direkta kontakter mellan utlands- myndigheterna och övriga är frekventa. EU:s roll som internationell aktör skärper kraven även på vår egen utrikes- förvaltning. Allt detta medför att ansvarsfördelningen inom bör övervägas. Att vissa förhandlingar med tredje land sköts av EU hindrar inte att dessa frågor ofta kommer att engagera utrikesförvaltningen och/eller . Utrikesrepresentationens hantering av enskilda förvaltnings- ärenden, främst migrationsfrågor, passärenden och konsulärt bistånd åt enskilda, har tagit i anspråk en allt större del av resurserna. Utlandsmyndigheterna ställs inför svåra avväg- ningar när det gäller att prioritera mellan de olika uppgifter som åligger dem. De många förvaltningsärendena ställer särskilda krav med hänsyn till skyndsamhets- och rättssäkerhetsaspekter, vilka måste hanteras jämsides med traditionell utrikespolitisk bevakning, utvecklingssamarbete, näringslivsfrämjande och kraven på allmänt stöd och hjälp till svenska medborgare i verksamhetslandet. Den ökade svenska turismen till avlägsna resmål har gjort konsulärt bistånd till en större och svårare uppgift. Flodvågskatastrofen 2004 och evakueringen av svenskar från föranledde ändringar i organisation och planering. hanter- ing av flodvågskatastrofen togs upp av katastrofkom- mission (SOU 2005:104). En parlamentarisk kommitté med upp- gift att utreda statens ansvar för att bistå svenskar vid kris- och katastrofsituationer utomlands redovisade sitt arbete 2008 (SOU 2008:23). Även inom andra ansvarsområden har förändringar inträtt. Den globala konkurrensen om marknadsandelar och investeringar hård- nar. Enligt betänkande (SOU 2008:90) har främjande av svenska näringslivsintressen utomlands blivit viktigare mot bakgrund av den ökade internationaliseringen. Vad gäller främjande av export till offentlig kund har frågan om försvars- materiel behandlats inom ramen för en översyn av stödet till För- svarsmakten som redovisas i rapporten användbart och tillgäng- ligt försvar – stödet till Försvarsmakten (FÖ 2009:A). Regeringens politik för global utveckling medför åtaganden såväl för utvecklingssamarbetet som för andra politikområden. Fokuseringen av biståndet till färre länder förändrar behovet av representation i länder med vilka bedriver utvecklingssam- arbete. Möjligheterna att hantera de nya förutsättningarna och kraven är avhängiga av en effektiv personal- och kompetensförsörjning som svarar mot verksamhetens behov, och av att utrikesförvalt- ningen och kan anpassas efter de förändrade behoven. ska vara, och uppfattas som, en attraktiv arbetsplats som lockar kompetenta medarbetare. De säkerhetsrisker som följer med terrorism och etablering i högrisk- länder bör ägnas uppmärksamhet i detta sammanhang. konstaterar i sitt yttrande (2008/09:UU1y) till med anledning av budgetpropositionen 2009 (prop. 2008/09:1, utg.omr. 1) att förändringar i omvärlden och kraven på effektiv resursanvändning föranleder anpassningar av den svenska utrikesrepresentationen. Utskottet noterar att den inledda landfokuseringen av bilateralt bistånd kommer att medföra förändringar i utrikesrepresentationen samt att den framväxande europeiska utrikestjänsten är en faktor som måste beaktas. Den pågående globaliseringen gör att det enligt utskottet är av avgör- ande vikt att på ett högkvalitativt sätt hävda svenska värderingar, utrikes- och biståndspolitiska ställningstaganden samt våra kommersiella intressen. Utskottet påpekar att utrikesförvaltningen inte enbart företräder staten utan är ett instrument även för när- ingslivet och andra samhällssektorer samt för att tillvarata enskilda medborgares intressen. Mot denna bakgrund anser utskottet att en bred översyn nu bör ske avseende diplomatiska när- varo i världen samt utrikesförvaltningens funktion, kompetens och personalförsörjning. föreslår i sin rapport 2008:82 -att regering och riksdag utarbetar en långsiktig plan för att öka den svenska utrikesförvaltningens kapacitet sedan pågående effektivisering har fullföljts, och -att arbete reformeras i syfte att förbättra anpassningsförmågan, uppnå ökad samverkan internationellt samt skapa en bättre och mer utnyttjad informationsteknologi. Med utgångspunkt i de svenska intressen och värderingar som riks- dag och regering har fastlagt ska utredaren kortfattat belysa utrikesförvaltningens olika roller och föreslå förbättringar. Utredaren ska lämna förslag avseende utrikesförvaltningens organisation, effektivitet och flexibilitet i ljuset av de nya och skiftande arbetsuppgifter som tillförts utlandsmyndigheterna och det behov av fortlöpande omprövningar i verksamheten som föran- leds av snabba förändringar i omvärlden. Utredaren ska föreslå en lämplig rollfördelning inom , mellan utlands- och hemmamyndigheterna samt i förhållande till aktörer utanför . I detta ingår att undersöka om det finns arbetsupp- gifter som till följd av förändrade förutsättningar numera skulle kunna utföras mer kostnadseffektivt från än vid utlandsmyndigheterna. Utredaren ska vidare lämna förslag i fråga om dels utrikesrepre- sentationens framtida struktur, dels utrikesförvaltningens lång- siktiga kompetensförsörjning, inklusive hur kompetensen inom hela bättre kan tas till vara samt hur kompetens hos personal med erfarenhet från utrikesförvaltningen bättre kan tas till vara inom övriga delar av . Utredaren ska lämna förslag till vilka verksamhetsmål som bör gälla för utlandsmyndigheterna för att dessa på ett kostnads- effektivt och flexibelt sätt och med effektivt resursutnyttjande ska kunna bidra till att de av riksdag och regering antagna mål som har bäring på utrikesrepresentationen uppfylls. Utredaren ska lämna förslag på en avgränsning mellan vilka mål för den svenska poli- tiken som bör drivas genom nationellt agerande och vilka som därutöver bör, eller måste, drivas inom ramen för EU eller andra internationella organisationer. Ett huvudsyfte ska vara att öka gehöret för svenska synpunkter inom EU-samarbetet samt inför EU:s förhandlingar med omvärlden. Frågan om diplomati genom officiella uttalanden och främjande av svenska intressen genom deltagande i den offentliga debatten – public diplomacy ska behandlas. Förslagen ska rymmas inom nuvarande resursram och ge möjlig- heter till effektivare utnyttjande av befintliga resurser. En annan utgångspunkt för förslagen ska vara att de olika verksamheterna ska kunna styras på ett flexibelt och effektivt sätt med inriktning av resurserna till områden där behoven är störst. En kontinuerlig omprövning av verksamheten mot bakgrund av snabba omvärlds- förändringar är viktig. Effektivitet bör ses ur ett långsiktigt sam- hällsekonomiskt perspektiv och utifrån de grundläggande kvalitets- krav som ställs på svensk statsförvaltning. Utredaren ska lämna förslag som kan bidra till en effektivare hantering av förvaltningsärenden och kan härvid överväga om en möjlig lösning är att inom utrikesförvaltningens ram inrätta en sär- skild organisation eller struktur för hantering av förvaltnings- ärenden (bl.a. konsulära ärenden), som i så fall kan bedrivas inom en avgränsad budgetram. Detta förutsätter att förslag till en tydlig gränsdragning mellan förvaltningsärenden och annan verksamhet lämnas. Förslag som avser hanteringen av enskilda förvaltnings- ärenden ska ha utgångspunkten att hanteringen ska vara kostnads och verksamhetseffektiv samt rättssäker. En kartläggning ska göras av utlandsmyndigheternas samarbete med olika delar av och andra myndigheter, och med andra aktörer. Följande områden ska särskilt analyseras och förslag till åtgärder lämnas. Samverkan mellan utrikesrepresentationen och -Roll- och ansvarsfördelning mellan utlandsmyndigheterna och . Frågan om vilka arbetsuppgifter som bör hanteras av utrikesrepresentationen respektive . Rationella former för samverkan mellan hemma- och utlandsorganisationerna vid utarbetande av svenska positioner och dokument. Även förutsättningarna för effektiviseringar genom användning av ny teknik, i synnerhet inom informations- och kommunikationsområdet, ska ingå. -Ansvarsfördelning och samråd mellan , övriga och andra intressenter vid beslut om prioritering mellan de olika anspråk som ställs på utlandsmyn- digheterna och i övrigt vid styrning och uppföljning av utlands- myndigheterna och deras verksamhet. Utredaren ska granska utrikesrepresentationens nuvarande struktur och föreslå sådana förändringar som kan medföra ökad kostnads- effektivitet och flexibilitet, i följande avseenden. -Kriterier för val av länder och internationella organisationer där bör vara representerat på plats för att ge förutsättningar att lösa de av statsmakterna beslutade huvuduppgifterna. -Hur en ökad flexibilitet kan åstadkommas i fråga om utlands- myndigheternas uppdrag och bemanning inom ramen för för- pliktelserna enligt Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. -Sidoackreditering alternativt Stockholmsbasering av ambassadörer. -Regionambassader eller ambassader med vissa regionala upp- gifter samt ambassader med begränsat verksamhetsuppdrag. -Honorärkonsulatens framtida roll och arbetsvillkor. -Vilka möjligheter till samordningsvinster och renodling av upp- gifter i utrikesförvaltningen som bedöms uppstå som en följd av ett ökande internationellt samarbete inom EU och/eller inom bland annat omvärldsbevakning, juridisk expertis, biståndsförvaltning, konsulär administration och olika former av gemensam utrikesrepresentation. Utredaren ska i arbetet sär- skilt beakta den planerade etableringen av en europeisk utrikes- tjänst (EAS). -Vilka möjligheter till samordning av administration och logistik etc. det finns mellan närliggande ambassader, konsulat och dele- gationer. -Vilka möjligheter det finns att med ökad kostnads- och verk- samhetseffektivitet överföra vissa arbetsuppgifter till andra myndigheter. samarbete med berörda myndigheter inom verksamhetsområde och andra aktörer -Formerna för styrning och/eller sam- ordning av utlandsmyndigheterna i förhållande till andra aktörer inom utvecklingssamarbete, handels- och exportfrämjande, investeringsfrämjande, främjande av svenska intressen, migra- tionsverksamhet och försvarsrelaterade uppgifter m.m. -Gränsdragningen och samarbetet mellan utrikesförvaltningen och Sida mot bakgrund av den nära kopplingen mellan bistånds- politik och utrikespolitik. Utredaren ska redovisa hur mot- svarande gränsdragning och samarbete har förändrats i jäm- förbara europeiska länder, däribland , och . -Samarbete och rollfördelning mellan utrikesförvaltningen och i och utomlands. Handelssekreterarnas roll och mandat i ljuset av . Jämförelse med hur andra europeiska länder, såsom , och , hanterar dessa frågor. -Samarbetet mellan utrikesförvaltningen och . Jämförelse med hur andra europeiska länder med liknande migrationsströmmar organiserat sin verksamhet. Möjligheter till samordning med andra EU- länder ska undersökas. -Långsiktigt behov av kompetensväxling inom olika områden mot bakgrund av uppgifternas karaktär och volym. -Åtgärder för att utifrån behovet av kompetens kunna rekrytera kvalificerade kvinnliga och manliga medarbetare och bemanna besvärliga utlandsposter i ljuset av karriärmöjligheter, familje- situation, utlandsvillkor, säkerhet m.m. -Åtgärder för att möjliggöra mer flexibla anställningsformer. -Åtgärder för att genom ökad rörlighet mellan utrikesförvalt- ningen och övriga delar av förbättra utnyttj- andet av hela personal. -Beskriva förutsättningarna att för i vissa funktioner ersätta utsänd personal med lokalt anställda. Inom de områden där utredaren identifierar möjligheter till verk- samhets- och kostnadseffektiviseringar ska förslag lämnas om hur dessa kan realiseras. organisation ska inte utredas utöver vad som kan bli nödvändigt för att fullgöra de olika delarna av utred- ningsuppdraget. Om emellertid utredaren skulle finna att någon annan aspekt av departementets sätt att arbeta kan anses försvåra rationella lösningar av utrikesförvaltningens uppgifter, bör detta lyftas fram. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren bör studera erfarenheter från jämförbara länder. De syn- punkter på utrikesförvaltningen som 2008 och 2009 kom in från utlandsmyndigheter samt enheter inom ska studeras av utredaren, som också ska beakta redan genomförda utredningar samt hålla kontakt med pågående utredningar och för- ändringsarbeten. Utlandsmyndigheterna bör inte belastas med allt- för omfattande uppdrag, särskilt inte under ordförande- skap i EU.