sou · GZB354 · 2011-06-21 00:00:00 — Exempel på sådana offentliga uppdrag är övervakare, god man, förmyndare, överförmyndare, förvaltare, kontaktfamilj, kontaktperson, familjehem, stödperson inom psykiatrin och borgerlig vigselförrättare. De offentliga förtroendeuppdragen fyller en viktig funktion i samhället. Det ställs ofta särskilda krav på lämplighet och kompetens för att en person ska utses till ett offentligt förtroendeuppdrag, och 2005/06:180 s. 48. myndigheter kontrollerar på olika sätt att förtroendeuppdragen fullföljs. 3.6Kartläggning av ersättningssökande med förtroendeuppdrag Utredningen har skickat en enkät till samtliga 32 arbetslöshetskassor.32 21 kassor har svarat på enkäten. Två kassor har svarat att de inte har några uppgifter att lämna. Flera kassor har angett att de inte kan besvara de nedanstående frågorna 1, 2 och 4 eftersom de uppgifter som efterfrågas inte är sökbara i deras datasystem. Av de kassor som har svarat på frågorna 1, 2 och 4 har flera påpekat att svaren är uppskattningar. Ungefär hur många ersättningssökande med förtroendeuppdrag handlade er arbetslöshetskassa –2010? Hur stor andel av det totala antalet utgör detta? Tio arbetslöshetskassor har besvarat frågan. Dessa arbetslöshetskassor företräder omkring 730 000 medlemmar, vilket är drygt en femtedel av kassornas samtliga medlemmar. Fem av arbetslöshetskassorna har haft mellan en och tio sökande med förtroendeuppdrag , fyra kassor har haft mellan 12 och 25 sökande med förtroendeuppdrag och en kassa, arbetslöshetskassa, har haft 900 sökande med förtroendeuppdrag . Dessa kassor handlägger således sammanlagt strax under 1 000 ersättningssökande med förtroendeuppdrag. Om de kassor som har svarat är representativa för övriga kassor handlägger kassorna under 5 000 ersättningssökande med förtroendeuppdrag. Siffrorna visar att antalet ersättningssökande med förtroendeuppdrag är begränsat, men inte försvinnande litet. Sex arbetslöshetskassor har besvarat frågan om hur stor andel av det totala antalet sökande som har ett förtroendeuppdrag. 32 När enkäten skickades ut fanns det 32 arbetslöshetskassor. Fiskarnas arbetslöshetskassa har sedan genom en fusion gått samman med Handels arbetslöshetskassa. finns det 31 arbetslöshetskassor. sökande med förtroendeuppdrag var 0,0015, 0,086, 0,05, 2, eller mindre. Svaren bekräftar att antalet sökande med förtroendeuppdrag är relativt litet i förhållande till det totala antalet ersättningssökande. Vilken procentuell omfattning (procent av en heltidstjänst) hade vanligen förtroendeuppdragen? Är det stora skillnader? Tio arbetslöshetskassor har besvarat frågan. Tre kassor har svarat att det rör sig om en ganska begränsad omfattning, att det finns skillnader men att det är ovanligt med förtroendeuppdrag som överstiger av en heltid. Sju arbetslöshetskassor har angett en procentuell omfattning på 0,18, 5, 5–10, 15, 1–20, . Av svaren kan man utläsa att de förtroendeuppdrag som arbetslöshetskassorna kommer i kontakt med vanligen har en omfattning på . Frågan om det är stora skillnader i omfattning har besvarats av fem arbetslöshetskassor. Två kassor har svarat att det är stora skillnader och tre kassor har svarat att det inte är stora skillnader. I direktiven ges exempel på olika typer av förtroendeuppdrag. Vilka olika typer av förtroendeuppdrag har er arbetslöshetskassa handlagt? 19 arbetslöshetskassor har besvarat frågan. För att beskriva hur vanligt förekommande de olika förtroendeuppdragen är kan man dela in förtroendeuppdragen i tre kategorier, fackliga förtroendeuppdrag, politiska förtroendeuppdrag och övriga förtroendeuppdrag. Samtliga 19 kassor som har besvarat frågan har handlagt sökande med politiska förtroendeuppdrag. 13 kassor har handlagt sökande med fackliga förtroendeuppdrag och 14 kassor har handlagt sökande med något övrigt förtroendeuppdrag. Samtliga de förtroendeuppdrag som räknas upp i direktiven har handlagts av någon arbetslöshetskassa. Utöver de exempel på förtroendeuppdrag som nämns i direktiven har kassorna handlagt uppdrag inom frivilligorganisationer, bostadsrättsföreningar och föräldrakooperativ samt uppdrag som nämndeman, övervakare, kontaktperson och god man. Arbetslöshetskassor med höga medlemstal har generellt sett handlagt fler kategorier av förtroendevalda än kassor som har ett mindre antal medlemmar. Om man delar in de förtroendevalda i tre kategorier, fackligt förtroendevalda, politiskt förtroendevalda och övriga förtroendevalda. Hur vanligt förekommande är då varje kategori? (ange gärna i andelar, t.ex. 1/10, 3/10 och 6/10) 15 arbetslöshetskassor har besvarat frågan. Spridningen på svaren är stor. Tre kassor har svarat att de endast, eller till största del, har handlagt politiskt förtroendevalda. Två kassor har svarat att politiskt förtroendevalda är vanligast förekommande, följt av kategorierna övriga förtroendevalda och fackligt förtroendevalda. En kassa har handlagt flest övriga förtroendevalda, en har handlagt flest fackliga och politiska förtroendevalda och en kassa har handlagt flest fackligt förtroendevalda, följt av politiska och övriga förtroendevalda. Sju arbetslöshetskassor har angett hur vanligt förekommande varje kategori är i andelar. Även här är spridningen stor. Kassorna har haft 10–fackligt förtroendevalda, 5–politiskt förtroendevalda och 1–övriga förtroendevalda. Svaren visar på stora variationer mellan arbetslöshetskassorna. Man kan dock utläsa att fackliga och politiska förtroendeuppdrag är de två vanligast förekommande förtroendeuppdragen. Vanligen är dessa kategorier var för sig större än kategorin övriga förtroendeuppdrag, som innehåller en mängd olika uppdrag. Har gällande rättspraxis gett tillräcklig vägledning, eller har ni stött på situationer där sökanden haft förtroendeuppdrag och där ni inte haft någon hjälp av gällande rättspraxis när ni fattat beslut? 18 arbetslöshetskassor har besvarat frågan. Fem kassor har angett att gällande rättspraxis och det handläggarstöd som SO ger ut utgör tillräckligt underlag för att de ska kunna fatta beslut. 13 kassor upplever att gällande rättspraxis inte ger tillräcklig ledning när kassan ska fatta beslut i enskilda ärenden. Flera kassor har angett att de upplever den rättspraxis som finns som svårtolkad eller otillräcklig. De rättsfall som finns rör så specifika situationer att de är svåra att tillämpa i andra fall. En arbetslöshetskassa har exemplifierat problemet med brist på vägledning för olika typer av förtroendeuppdrag. Den kassan hanterar förtroendeuppdrag i bostadsrättsföreningar och kooperativa förskolor enligt de riktlinjer som ges i meddelandet från AMS, även om dessa uppdrag enligt kassan egentligen inte omfattas av meddelandet. Svaren visar att en klar majoritet av kassorna upplever svårigheter med att fatta beslut utifrån gällande rättspraxis. Kassorna efterlyser klara riktlinjer och regler som går att tillämpa på alla typer av förtroendeuppdrag. 4 Överväganden och förslag Utredningens uppdrag är enligt direktiven att utreda om och i så fall under vilka förutsättningar ett förtroendeuppdrag ska likställas med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen ska analysera deltidsbegränsningens effekter för förtroendevalda och vid behov föreslå en lösning. Vidare ska utredningen ta ställning till när ett förtroendeuppdrag som inte likställs med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen hindrar en sökande från att stå till arbetsmarknadens förfogande. I de följande avsnitten redovisas utredningens överväganden och de förslag som dessa har resulterat i. En allmän utgångspunkt har varit de grundläggande principer som gäller för arbetslöshetsförsäkringen. Principerna – att försäkringen ska ge trygghet mot inkomstbortfall, vara en omställningsförsäkring, stödja arbetslinjen och vara enkel och lättillgänglig – har beskrivits närmare i avsnitt 2.2. Vid hänvisning till paragrafer avses om inte annat anges. Utredningens förslag medför att vissa ändringar behöver göras i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Det har inte under den begränsade utredningstiden varit möjligt att utforma ett förslag till sådana ändringar. 4.2Bör förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning regleras uttryckligen i lag? Bedömning: För de förtroendeuppdrag som ska omfattas av lagen om arbetslöshetsförsäkring behövs det en tydlig reglering, och rätten till arbetslöshetsersättning ska därför regleras uttryckligen i lagen. Förtroendevalda är inte arbetstagare i förhållande till sina uppdragsgivare En person som har ett förtroendeuppdrag räknas inte som arbetstagare och omfattas därför inte av lagen om arbetslöshetsförsäkring. Detta behandlas utförligt i avsnitt 3.2. För en förtroendevald som har ett arbete och som är ledig från sitt arbete med helt eller delvis bibehållen lön jämställs tid som ägnas åt förtroendeuppdraget med förvärvsarbete enligt 13 § första stycket 2. Ett förtroendeuppdrag som utförs vid sidan av det ordinarie arbetet eller på tid då den förtroendevalda har tagit ledigt från sitt ordinarie arbete (utan bibehållen lön) kan under vissa förutsättningar jämställas med förvärvsarbete enligt 12 §. görs bedömningen av om ett sådant förtroendeuppdrag kan jämställas med förvärvsarbete utifrån ett meddelande från AMS,1 förvaltningsdomstolarnas avgöranden och arbetslöshetskassornas beslut. Ett meddelande från AMS ger viss vägledning vid handläggningen uttalade dåvarande AMS i ett meddelande att politiska förtroendeuppdrag eller andra förtroendeuppdrag på heltid får tillgodoräknas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Detsamma gäller för årsarvoderade deltidsuppdrag. Enstaka förtroendeuppdrag som ersätts med sammanträdesarvode får inte tillgodoräknas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. 1 Se bilaga 2 till betänkandet. I det handläggarstöd som SO har gett ut framgår att samorganisationens uppfattning är att meddelandet inte är avsett att tillämpas på andra förtroendeuppdrag än sådana som ersätts enligt reglerna i kommunallagen. Att meddelandet från AMS inte är avsett att tillämpas på andra förtroendeuppdrag än de politiska medför att meddelandet får ett begränsat tillämpningsområde. Kammarrätterna har i ett antal avgöranden prövat förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning (se avsnitt 3.3.3). – 2010 har kammarrätterna i tre fall kommit fram till att ett förtroendeuppdrag kan jämställas med förvärvsarbete och i fyra fall kommit fram till motsatsen. Regeringsrätten har inte lämnat prövningstillstånd i något av dessa mål. Av kammarrätternas avgöranden framgår att flera faktorer har beaktats vid bedömningen av om ett förtroendeuppdrag kan jämställas med förvärvsarbete. Utöver sådana förtroendeuppdrag som anges i meddelandet från AMS har kammarrätterna bedömt att förtroendeuppdrag som till sin omfattning, kontinuitet och karaktär liknar ett reguljärt förvärvsarbete kan jämställas med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen. Det gäller även förtroendeuppdrag som inte årsarvoderas. Av kammarrätternas avgöranden framgår vidare att bedömningen till stor del beror av omständigheterna i det enskilda fallet. Eftersom förtroendeuppdrag skiljer sig åt kan det därför vara svårt att dra generella slutsatser av kammarrätternas avgöranden. I en rapport har IAF belyst problematiken med en begränsad rättspraxis på ett område med allmänt hållna regler.2 IAF genomförde en kartläggning av arbetslöshetskassornas handläggning och bedömning av ersättningssökande med deltidsstudier. I rapporten konstaterades att reglerna om ersättning vid deltidsstudier lämnar ett relativt stort utrymme för bedömningar utifrån omständigheter i det enskilda fallet. IAF kom fram till att det fanns stora skillnader mellan kassornas handläggning både vad gäller hantering och bedömning. På områden med allmänt hållna regler kan det enligt IAF uppstå tillämpnings- och gränsdragningsproblem om det inte finns en rättspraxis som kompletterar lagar och bestämmelser. IAF fann att det saknades en enhetlig och tydlig 2 IAF:s granskningsrapport 2007:14, Deltidsstudier med arbetslöshetsersättning. rättspraxis för deltidsstudier och att det då finns en risk för att besluten på området kan upplevas som godtyckliga. För ersättningssökande med förtroendeuppdrag finns en liknande problematik. Det vägledande meddelandet från AMS har ett begränsat tillämpningsområde och de rättsfall som finns från kammarrätterna är inte tillämpbara för alla de kategorier av förtroendeuppdrag som arbetslöshetskassorna handlägger. Antalet ersättningssökande med förtroendeuppdrag är relativt begränsat Uppgiften om antalet ersättningssökande som har ett förtroendeuppdrag är inte sökbar i arbetslöshetskassornas datasystem. Den kartläggning som utredningen har gjort är därför baserad på kassornas uppskattning av hur många förtroendeuppdrag de handlägger och vilken omfattning uppdragen har. De arbetslöshetskassor som har lämnat uppgifter till utredningen företräder omkring 730 000 medlemmar, vilket är drygt en femtedel av kassornas samtliga medlemmar. Dessa kassor handlägger strax under 1 000 ersättningssökande med förtroendeuppdrag. Om de kassor som har svarat är representativa för övriga kassor handlägger samtliga kassor under 5 000 ersättningssökande med förtroendeuppdrag. Siffrorna visar alltså att antalet ersättningssökande med förtroendeuppdrag är begränsat, men inte försvinnande litet. I stort sett alla arbetslöshetskassor handlägger i vart fall några ersättningssökande med förtroendeuppdrag . En kassa har svarat att den handlägger omkring 900 ersättningssökande med förtroendeuppdrag. Enkäten visar även att arbetslöshetskassor med höga medlemstal – som kan förväntas – generellt sett handlägger fler kategorier av förtroendevalda än kassor som har ett mindre antal medlemmar. Arbetslöshetsersättningen handläggs av 31 arbetslöshetskassor De 31 arbetslöshetskassorna har tillsammans 1 000 – 1 500 handläggare som ska tillämpa reglerna om arbetslöshetsförsäkring.3 Den enkät som utredningen har genomfört indikerar att det finns 3 Enligt uppgift från SO. skillnader mellan kassornas handläggning av ersättningssökande med förtroendeuppdrag. En arbetslöshetskassa har uppgett att man där handlägger förtroendeuppdrag i bostadsrättsföreningar och kooperativa daghem enligt de riktlinjer som ges i meddelandet från AMS även om kassan konstaterar att dessa egentligen inte omfattas av meddelandet. Av det handläggarstöd som SO har tagit fram, och som syftar till att de enskilda kassorna ska tolka och tillämpa arbetslöshetsförsäkringens regler enhetligt, framgår att meddelandet från AMS inte är avsett att tillämpas för andra uppdrag än sådana som ersätts enligt reglerna i kommunallagen. I den enkät som utredningen har gjort ställdes frågan om gällande rättspraxis ger kassorna tillräcklig vägledning eller om de stöter på situationer där de fattar beslut utan stöd av rättspraxis. Svaren visar att arbetslöshetskassor med stort medlemsantal handlägger fler kategorier av förtroendeuppdrag och oftare upplever att gällande rättspraxis inte ger tillräcklig vägledning. Av de kassor som har ett lägre medlemstal uppgav flera kassor att de vid handläggningen har tillräckligt stöd av samorganisationens handläggarstöd. Arbetslöshetskassorna har angett att de upplever den rättspraxis som finns som svårtolkad och otillräcklig. Ett problem är att de rättsfall som finns rör specifika situationer och är svåra att tillämpa i andra fall. En arbetslöshetskassa har angett att det saknas vägledning för hur olika kategorier av förtroendeuppdrag ska handläggas. Arbetslöshetskassorna efterlyser klara riktlinjer och regler som går att tillämpa på alla typer av förtroendeuppdrag. Att handläggningen skiljer sig åt mellan arbetslöshetskassorna står i kontrast till de grundläggande kraven på rättssäkerhet och likabehandling. För att undvika att tillämpningen av reglerna påverkas av vilken handläggare eller arbetslöshetskassa en ersättningssökande tillhör bör så litet bedömningsutrymme som möjligt överlämnas till den enskilda handläggaren. Arbetslöshetsförsäkringen har kritiserats för att vara svår att överskåda och förutse. Det kan bero på att reglerna i lagen är konstruerade för att kunna tillämpas på en mängd olika situationer. Denna svåröverskådlighet har betydelse även för förtroendevalda. En person som överväger att åta sig ett förtroendeuppdrag bör kunna överblicka vilka ekonomiska konsekvenser det kan få för honom eller henne. För förtroendevalda kan det vara svårt att förutse de ekonomiska konsekvenserna eftersom meddelandet från AMS har ett begränsat tillämpningsområde och det är svårt att dra generella slutsatser utifrån enskilda kammarrättsavgöranden. Det behövs en reglering Utredningen kan alltså konstatera att det finns brister i dagens handläggning. Det vägledande meddelandet från AMS har ett begränsat tillämpningsområde. Rättspraxis på området består av ett litet antal avgöranden som inte är tillämpbara på alla kategorier av förtroendeuppdrag. Den nuvarande handläggningen brister i förutsägbarhet och det finns indikationer på att arbetslöshetskassorna har svårt att nå upp till kravet på likabehandling. Det har inte kommit fram något som talar för att det går att komma till rätta med dessa brister på något annat sätt än genom att införa tydliga och lättillämpade regler om förtroendevalda i . För att åstadkomma en enhetlig handläggning föreslår utredningen därför att de förtroendeuppdrag som ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen definieras i lagen. Utredningen tar i nästa avsnitt upp vilka förtroendeuppdrag som bör omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. 4.3Vilka förtroendeuppdrag bör omfattas av lagen om arbetslöshetsförsäkring? Förslag: Arbetslöshetsförsäkringen ska omfatta förtroendevalda som har ett uppdrag som enligt lag berättigar till ledighet från anställning eller som annars har ett offentligt uppdrag som regleras i lag eller annan författning. I 1 § lagen om arbetslöshetsförsäkring införs en definition av de förtroendeuppdrag som ska omfattas av försäkringen. I utredningens direktiv anges att en utgångspunkt för utredningen bör vara att de förtroendeuppdrag som ska likställas med förvärvsarbete ska vara av allmännyttig karaktär och att det ska utgå arvode En annan viktig faktor är enligt direktiven att den förtroendevalda betalar skatt och sociala avgifter för arvodet. I det här avsnittet redogör utredningen för sina överväganden kring vilka kategorier av förtroendeuppdrag som bör omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. 4.3.1En rimlig avgränsning måste göras Förtroendevald är ett vitt begrepp som kan omfatta en mängd olika uppdrag. Det är därför nödvändigt att införa en avgränsning som anger vilka förtroendeuppdrag som ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. En viktig utgångspunkt är att de förtroendeuppdrag som ska omfattas av försäkringen ska vara tydligt definierade. Det ska gå att förutse vilka förtroendeuppdrag som omfattas av arbetslöshetsförsäkringen, och reglerna ska vara enkla att tillämpa. Denna avgränsning måste också ha en rimlig omfattning. För att hitta en sådan avgränsning har utredningen övervägt olika alternativ. En tanke, som har förts fram av LO, är att samtliga förtroendeuppdrag som har ersatts med arvode eller ersättning för förlorad arbetsförtjänst ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Det är emellertid inte rimligt att alla uppdrag som i vardagligt språkbruk faller under begreppet förtroendeuppdrag också ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Det skulle exempelvis innebära att uppdrag i föreningar med rent privata intressen, som en bokcirkel eller en tipsklubb, skulle kunna omfattas av försäkringen. Även om man skulle vilja låta arbetslöshetsförsäkringen omfatta alla dessa måste gruppen definieras på något sätt. Det går inte, såvitt utredningen har kunnat finna, att i lagtext göra detta på ett sätt som blir tydligt och enkelt att tillämpa. Ett annan tanke som har förts fram är att begränsa de förtroendeuppdrag som ska omfattas av försäkringen till sådana som är försörjningsmässigt betydande. Vid tillämpningen av en sådan definition skulle det dock krävas att handläggaren vid arbetslöshetskassan i varje enskilt fall gör en bedömning av den enskildes ekonomiska förhållanden. Med en sådan handläggning finns det en risk för att tillämpningen kan komma att skilja sig åt mellan arbetslöshetskassorna, och det är svårt för en enskild att förutse om hans eller hennes förtroendeuppdrag kommer att omfattas av försäkringen. De förtroendeuppdrag som ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen bör vidare ha en allmännyttig karaktär. Med allmännyttig karaktär avses här att verksamheten enligt en utbredd uppfattning på något sätt kommer samhället till godo och därför bör stödjas av samhället. Det innebär att exempelvis förtroendeuppdrag i en bostadsrättsförening inte bör omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. En bostadsrättsförening syftar till att främja medlemmarnas ekonomiska intressen och ett förtroendeuppdrag i en sådan förening kan därför inte räknas som allmännyttigt. Detsamma gäller för förtroendeuppdrag i föräldrakooperativa daghem. Dessa föreningar har till syfte att bedriva vård och uppfostran av barn, men eftersom de endast vänder sig till de familjer som är medlemmar i föreningen kan de inte anses ha ett allmännyttigt syfte. Dagens bedömning av om ett visst förtroendeuppdrag kan jämställas med förvärvsarbete görs utifrån flera olika kriterier (se avsnitt 3.3.4). Genom att i stället göra en avgränsning utifrån ett visst begrepp eller genom att låta en viss kategori av förtroendeuppdrag omfattas av försäkringen kommer man ifrån de svårigheter som följer med en bedömning som görs i flera led. Begreppet allmännyttig ideell förening används i IL. I 7 kap. 7 § IL stadgas att allmännyttiga ideella föreningar som uppfyller vissa villkor endast är skattskyldiga för viss inkomst av näringsverksamhet. Utredningen har övervägt att införa en avgränsning som skulle innebära att förtroendevalda i allmännyttiga ideella föreningar omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Av 7 kap. 8 § IL framgår att en allmännyttig ideell förening ska ha som huvudsakligt syfte att främja vård och uppfostran av barn, lämna bidrag för undervisning eller utbildning, bedriva hjälpverksamhet bland behövande, främja vetenskaplig forskning, främja nordiskt samarbete eller stärka försvar under samverkan med militär eller annan myndighet. Allmännyttiga ideella föreningar kan även avse att främja religiösa, välgörande, sociala, politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknande kulturella ändamål. En avgränsning utifrån begreppet allmännyttig ideell förening skulle medföra att ett stort antal förtroendeuppdrag kom att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. För att åstadkomma en rimlig och inte alltför snäv avgränsning skulle det ändå bli nödvändigt att därutöver lägga till några kategorier. Vissa förtroendeuppdrag, som inte är uppdrag i en ideell förening, bör rimligen omfattas av arbetslöshetsförsäkringen eftersom de är av utpräglat samhällsnyttig karaktär. Det gäller exempelvis uppdrag som nämndeman och god man. En avgränsning med utgångspunkt i inkomstskattelagens definition av allmännyttig ideell förening skulle vidare medföra vissa tillämpningssvårigheter. Det skulle krävas att handläggaren på arbetslöshetskassan i varje enskilt fall prövar om ett visst förtroendeuppdrag faller under de ändamål som har bedömts vara allmännyttiga. En sådan ordning skulle bli svår att tillämpa, och den skulle överlämna ett relativt stort bedömningsutrymme till den enskilda handläggaren. Utredningen har därför dragit slutsatsen att det inte är lämpligt att införa en avgränsning utifrån begreppet allmännyttig ideell förening. Avgränsningen uppfyller inte de krav på tydlighet och förutsägbarhet som måste eftersträvas. Utredningen har dock kommit fram till att det går att finna en tydlig avgränsning som omfattar de allra flesta av de förtroendevalda som direktiven berör.