sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — initiera studier om samt göra kunskapssammanställningar och utvärder- ingar avseeende metoder och arbetssätt som bidrar till att motverka traditionella könsmönster i skolan och i undervisningen. Detta förslag medför inte några merkostnader. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet enligt 14 § kom- mittéförordningen (1998:1474) anges. Detsamma gäller när ett för- slag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av lan- det, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Samtliga av våra förslag syftar till att förbättra jämställdheten i skolan. Betänkandet innehåller dock inte några nya regler, uppdrag eller arbetsuppgifter för kommunerna. Däremot vill vi understryka att det är viktigt att kommunerna tar sin del av ansvaret för att verka för att det jämställdhetspolitiska mål som staten har angett för skolan ska förverkligas. Vi eftersträvar en skola som ger varje flicka och pojke bästa tänkbara möjligheter att utvecklas, lära sig mycket och förverkliga sina egna livsval utan att hindras av tradi- könsnormer. I förlängningen bör detta vara till gagn för de för både individ och samhället, och för de sysselsättningspolitiska målen. Våra resonemang och förslag om utbildning för skolledare om den hedersrelaterade problematiken i skolan förbättrar möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. (1997) Gender Bias and Special Education Referrals. 47, 151-162. , (2004) I en klass för sig: genus, klass och sexualitet bland gymnasietjejer, . , , , . & , (1999) Closing the gender gap: postwar education and social change, Polity. , (2006) Hur normalitet skapas och förändras under det dagliga arbetet i . Finns i , (red.) Normalitetens förhandling och förvandlig. En antologi om barn, skola och föräldraskap, Symposion. , (2001) Lågprestation och specialpedagogiska insatser i den svenska ur ett genusperspektiv. Jämförelser mellan år 6-elever 1985 och 1995. Nordisk for Spesial- pedagogikk 4/2001, 218-227. Brade, , , , , , (2008) I öga. Metoder för en normbrytande under- visning, Friends. (2010), . Bromseth, , (red. )(2010) Normkritisk pedagogik. Makt, lärande och strategier för förändring, . , Raewyn (2009) Gender in world perspective, . , (2003) Hur flickor och pojkar gör kön, Liber. Departementsserien 1994:98 Vi är alla olika. Departementsserien 1999:33 Utan spaning ingen aning: en rapport från genderprojekt. () (2009) Förebygga dis- kriminering och kränkande behandling, främja likabehandling: en handledning för att utforma en likabehandlingsplan/plan mot kränkande behandling i förskolan, . Eidevald, (2009) Det finns inga tjejbestämmare: att förstå kön som position i förskolans vardagsrutiner och lek, . , (2008) Modern, svensk och jämställd: om barn, familj och omvärld i läseböcker 1962-2007, Lunds uni- versitet. , , (2002) Differentiering, specialpedagogik och likvärdighet. En longitudinell studie av skol- karriärer bland elever i svårigheter. Pedagogisk forskning i , Vol. 7 (2), 183-199. (2010) Gender Differences in Educational Outcomes: Study on the Measures Taken and the Current Situation in Europe, . , (red. )(2007) Genusperspektiv i skolan – om kön, kär- lek och makt, . , , , , (2005) Normal, eller? Ledarmaterial för att sätta killar i rörelse. , (2002) Feminism, Bilda. Giota, , (2007/2010) Specialpedagogiskt stöd i : omfattning, former och konsekvenser 2007:03. : didaktik, . Graetz, , , ., Baghurst, och , (2006) Gender Comparisons of Service Use Among Youth With Attention-Deficit/Hyperacitivity Disorder. Disorders, Vol. 14 (1), 2-11. , (2006) Vi och dom i skola och stadsdel: barns identitetsarbete och sociala geografier, . (2008) Visible learning: a synthesis of over 800 meta-analyses relating to achievement. Havung, (2006). "Du, som är kvinna - du kan väl ta det, det där om genus": om jämställdhet och genus i nya lärarutbild- ningen. för lärarutbildning och forskning. 2006(13):1, s. 171-206. , (2004) Lilla genushäftet. Om genus och skolans jäm- ställdhetsmål, . , (2006) Kommunikativa resurser för lärande: barns gester, blickar och tal i tre skolmiljöer, . , (1988), Genussystemet - Reflexioner kring kvinnors sociala underordning, Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr 3. , , (2011). Likabehandling i arbets- livet. En : så följer du den nya dis- krimineringslagen, Liber. Hjöne, och , (2008) Att platsa i en skola för alla. Elevhälsa och förhandling om normalitet i den svenska skolan, akademiska förlag. , (2008) Relationer i skolan. En studie av femininiteter och maskuliniteter 9, Acta universitatis Gotboburgensis. Högdin, (2007) Utbildning på (o)lika villkor - om kön och etnisk bakgrund i , , universitet. (2008) Kvinnor och män i högskolan, Hög- skoleverket rapport 2008:20 R. (2010) Årsredovisning 2009, . , (2007). Att lägga grunderna för ett jäm- ställdhetsintegrerat ledarskap, Försvarshögskolan. , , (2009) Elfte steget – vägen dit. En metodbok för praktiskt jämställdhetsarbete i förskola och skola. (2003) Könsgestaltningar i skolan. Om könsrelaterat gräns- upprätthållande, gränsuppluckrande och gränsöverskridande, Lin- universitet. (2008) Guyland: the perilous world where boys become men. 1st paperback ed. , (2004) Genusmaskineriet. Om tänkandet kring kön, Utbildningsradion. , (2005) Snacka om jämställdhet!, . , (2010) Girls with social and/or attention impair- ments, . KRUT (4/2009) Individ, samhälle & Specialpedagogik. Kuusi, , , , (2009). Koulutus ja sukupuolten tasa-arvo (Utbildning och jämställdhet mellan könen). , Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2009:52. , (red. )(2005) och stark – eller ligga lågt. Skön- litteratur och genus i skola och förskola, . Lif, (red. )(2008) Allt du behöver veta innan du börjar arbeta med jämställdhet i skolan, . , (2009). Samproducerat ledarskap: hur rektorer och lärare formar ledarskap i skolans vardagsarbete, Diss. (1979) Att organisera omvärlden: en introduktion till läroplansteori, på uppdrag av . (2010) Det livslånga lärandet – att utbilda för ett kunskapssamhälle. Finns i , ., Säljö, , (red.). Lärande, skola, bildning: [grund- bok för lärare],Natur & kultur. i : /ostergotland/ (2006) Genuspraktika för lärare, . (2002/2006) Jämställd skola – strategier och metoder, . , Tom & , (1999) Where the boys are: Do cross-gender misunderstandings of language use and behaviour patterns contribute to the overrepresentation of males in pro- grams for students with emotional and behavioural disorders? Education and Treatment of Children. 21 (3), 321-332. , (2008) Jämställt språk. En handbok i att skriva och tala jämställt, . Myndigheten för skolutveckling (2005) Elever som behöver stöd men får för lite, Myndigheten för skolutveckling. , (2007) När pojkar läser och skriver, Student- litteratur. , (2009) Skoletid, Universitetsforlaget. , (red. )(2005) Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar, och maskulinitetsskapande i förskola och skola, Liber. , (red. )(2005) Maskulinitet på schemat – pojkar, flickor och könsskapande i förskola och skola, Liber. Odenbring, (2010) Kramar, kategoriseringar och hjälpfröknar. Köns- konstruktioner i interaktion i förskola, förskoleklass och skolår ett, Acta universitatis Gothoburgensis. , (2007) Modiga prinsessor och ömsinta killar. Genus- medveten pedagogik i praktiken, . Paechter, (2007) Being Boys, Being Girls. Learning mas- culinities and femininities, McGrawHill/Press. Proposition 1987/88:105 Om jämställdhetspolitisk inför 90-talet. Proposition 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt - delat ansvar. Proposition 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet. Proposition 2001/2002:1 Budgetpropositionen . Proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken. Proposition 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering. Proposition 2008/09:66 En ny betygsskala. Proposition 2008/09:87 Tydligare mål och kunskapskrav – nya läro- planer för skolan. Proposition 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- skolan. Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:89 Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen . Regeringen (2009) Kommittédirektiv – Delegation för jämställdhet i högskolan, Regeringen (Dir. 2009:7). Regeringen (2009) Uppdrag till om viss central rättning av nationella prov, Regeringen (U2009/4877/G). Regeringen (2009) Regleringsbrev för , S2009/10110/SK. , (2010) Genusmedvetna närmanden till pedagogik – en forskningscirkels reflektioner och konkretiseringar, . , , , , (2006) Inled- ning. Finns i , (red.) Normalitetens för- handling och förvandling. En antologi om barn, skola och för- äldraskap, Symposion. SCB (2010) På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2010, . , (2010). Didaktik – undervisning och lärande. S. 197- 214. Finns i , ., Säljö, , (red.). Lärande, skola, bildning: [grundbok för lärare], Natur & kultur. Skolinspektionen (2010 a) Moderna språk. Kvalitetsgranskning, rapport 2010:06, Skolinspektionen. Skolinspektionen (2010 b) Betygsättning i gymnasieskolan. Kvalitets- granskning, rapport 2010:12, Skolinspektionen. Skolinspektionen (2010 c) Skolors arbete vid trakasserier och kränkande behandling. Kvalitetsgranskning, rapport 2010:01, Skolinspektionen. (2004) Nationella utvärderingen av 2003 (Nu-03) Rapport 250, . (2006 a) Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildningsval. Rapport 287, . (2006 b) Lusten och möjligheten. Om lärarens betydelse, arbetssituation och förutsättningar. Rapport 282, . (2007), Behov av tydligare reglering av särskilt stöd och elevinflytande, Dnr 69-2007:598. (2008) Särskilt stöd i . En sammanställning av senare års forskning och utvärdering, . (2009 a) Diskriminerad, trakasserad, kränkt? (2009 b) Barn- och elevskyddslagen i praktiken. För- skolors, skolors och vuxenutbildningars tillämpning av lagen. Skol- verkets rapport 327, . (2009 c) Allmänna råd och kommentarer för att främja likabehandling och förebygga diskriminering, trakasserier och kränk- ande behandling, . (2009 d) På tal om mobbning – och det som görs, Skol- verket. (2010 a) Attityder till skolan 2009. Elevernas och lärarnas attityder till skolan. (2010 b) Redovisning av uppdrag om skillnaden mellan betygsresultat på nationella prov och ämnesbetyg i svenska, mate- matik och engelska i årskurs 9, diarienummer (01- 2010:22). (2010 c). Del 2 – Bedömningar och slutsatser. SOU 2004:98 För oss tillsammans - om utbildning och utvecklings- störning, . SOU 2004:115 Den könade förskolan – om betydelsen av jämställd- het och genus i förskolans pedagogiska arbete, Delegationen för jämställdhet i förskolan. SOU 2004:116 Skolans ledningsstruktur – Om styrning och ledning i skolan, Utredningen om skolans ledningsstruktur. SOU 2006:75 Jämställd förskola – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete, Delegationen för jämställd- het i förskolan. SOU 2007:15 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställd- hetsintegrering. Utredningen om jämställdhetsintegrering i staten. SOU 2008:27 – en reformerad gymnasieskola, Gymnasie- utredningen. SOU 2009:64 Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det?, Dele- gationen för jämställdhet i skolan. SOU 2009:94 Att nå ut och nå ända fram. SOU 2010:10 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:33 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhälls- kunskap, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:35 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forsk- ning om jämställdhet och skola 1969-2009, Delegationen för jäm- ställdhet i skolan. SOU 2010:36 Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969-2009. En bibliografi, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:51 Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker, Dele- gationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:52 Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:53 Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojk- krisen, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:55 Romers rätt – en strategi för romer i , Dele- gationen för romska frågor. SOU 2010:66 Barns perspektiv på jämställdhet i skolan – En kun- skapsöversikt, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:79 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kun- skapsöversikt, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:80 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa, Dele- gationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:83 Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:84 Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2010:97 Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan, Delegationen för jämställdhet i skolan. Sparrman, (2002) Visuell kultur i barns vardagsliv: bilder, medier och praktiker, . () (2010) Program för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. En systematisk litteratur- översikt, SBU:s rapport 202. webbplats: : Svaleryd, (2002) Genuspedagogik, Liber. Säljö, (2000) Lärande i praktiken. Ett sociokulturellt per- spektiv, Prisma. Säljö, (2005) Lärande & Kulturella redskap – Om lärprocesser och det kollektiva minnet, . Tainio, , (2010). Sukupuolijäsennys perusopetuksen oppikirjoissa. Raportit ja selvitykset 2010:8. : Sosiaali-ja terveysministeriö. , (1993) Gender play: girls and boys in school, . (2007) Fokus07 En analys av ungas hälsa och utsatthet, 2007:14. (2009) Gift mot sin vilja, 2009:5. , (red.) (2006). Jämställdhet gör världen rikare: en inspirationsskrift för skolans alla lärare om jämställdhet för hållbar utveckling i ett globalt perspektiv, Sida. (2009) Den långa vägen till en jämställd gymn- asieskola: en studie om genuspedagogers förståelse av gymnasieskolans jämställdhetsarbete, . , (2003) Flickor, pojkar och pedagoger. Jämställd- hetspedagogik i praktiken, Utbildningsradion. , (2009) Jämställdhetsarbete i förskolan och skolan, Juridik. , Inga (red.) (2009) i förskola och skola: förändringar i policy, perspektiv och praktik, Acta Universitatis Gothoburgensis. Weyandt, ., ., Schepman ., . och , . (2009) Assessment of teacher and school psychologist knowledge of attention-deficit/hypperactivity disorder, Psychology in the Schools. WHO (2003) the mental health context, . WHO (2005). Promoting mental health. /mental_health/evidence/MH_Promotion_Book.pdf. , (2005) Barbie princess and dinosaur dragons: narration as a way of doing gender. Gender and Education 17 (5), 539- 553. , (2009) Skolvardagens genusdramaturgi: en studie av hur femininiteter och maskuliniteter görs 5 med ett särskilt fokus på benämningar som hora och kärring, . Delegation för jämställdhet i skolan Beslut vid regeringssammanträde . En delegation ska tillsättas med uppgift att utifrån skolans värde- grundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående sko- lor samt sameskolan och specialskolan. Delegationen ska kartlägga kunskapsfältet jämställdhet i skolan och ta fram kunskapsöver- sikter som rör bl.a. lärstilar samt språk-, läs- och skrivutveckling. I uppdraget ingår också att identifiera områden där ytterligare kun- skap om jämställdhet och genus behövs. Inom ramen för uppdraget ska delegationen genomföra seminarier och på andra sätt sprida den kunskap som sammanställs, särskilt om de metoder som kan användas för att bryta traditionella köns- mönster och könsroller. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2007/2008:1) uttalat att värdegrunden i skolan ska stärkas så att jämställdheten främjas. Regeringens utgångspunkt för jämställdhetsarbetet i sko- lan är att alla elever ska få pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av traditionella könsroller. Faktisk jäm- ställdhet är ett resultat av ett arbete med att implementera de värden som läggs fast i skolans värdegrund. Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. För att uppnå ett jämställt samhälle måste ytter- ligare insatser göras för att bryta traditionella könsmönster och den struktur som bl.a. visar sig genom könsuppdelningen inom utbild- ningssystemet. En genomgripande utredning av kunskapsfältet jämställdhet i skolan har inte genomförts . En av de senaste utred- ningarna inom området genomfördes då en arbetsgrupp fick i uppdrag att föra upp jämställdhetsfrågorna på skolans agenda samt att sprida kunskaper och erfarenheter om jäm- ställdhet. Arbetsgruppen Kvinnligt och Manligt i skolan över- lämnade rapporten är alla olika. En åtgärdsrapport om jämställdhet i skolan som en pedagogisk fråga och ett kunskapsområde (Ds 1994:98) till regeringen. tillsattes en delegation för jämställdhet i förskolan (dir. 2003:101) med ett liknande, men på sitt område mer omfat- tande uppdrag än arbetsgruppen Kvinnligt och Manligt i skolan. Delegationen hade i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Delegationen lämnade sitt slut- betänkande Jämställd förskola – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2006:75) till regeringen . Delegationens förslag berör i vissa delar även grund- och gymnasieskolan. Jämställdhet ingår som en del i skolans värdegrundsuppdrag. Sko- lans demokratiska uppdrag baseras ytterst på principen om allas lika värde i regeringsformen och artikel 14 i Europeiska konven- tionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna (). gäller som lag i . Vidare uttrycks skolans demokratiska uppdrag i skollagen (1985:1100), lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet (Lpo 94), läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) och kursplanerna. Bestämmelser om jämställdhet och för- bud mot diskriminering på grund av kön finns även i FN:s kon- vention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, i FN:s konvention om barnets rättigheter och i andra centrala kon- ventioner om de mänskliga rättigheterna som har ratifi- cerat. I 1 kap. 2 § skollagen anges att verksamheten i skolan ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan ska främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Den som verkar inom skolan ska särskilt främja jämställdhet mellan könen. I lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling förtydligas skolans ansvar när det gäller att garantera alla barns och elevers trygghet i skolan. Det innebär att diskrimi- nering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder är förbju- den i förskolan, skolan och vuxenutbildning enligt skollagen. Lagen innebär också att barn och elever har ett lagligt skydd mot annan kränkande behandling, exempelvis mobbning. I läroplanerna formuleras jämställdhetsuppdraget. Enligt Lpo 94 ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla förmågor och intressen oberoende av könstillhörighet. En liknande skrivning återfinns i Lpf 94. Kursplanerna är bindande föreskrifter och styr innehållet i utbildningen. De ska läsas mot bakgrund av läroplanerna och kopplas till verksamheternas värdegrundsuppdrag, där jämställdhet är ett av de grundläggande värden som lyfts fram. Ungefär hälften av kursplaner har ett jämställdhetsperspektiv. Utredningen om mål och uppföljning i (U 2006:02) föreslår i sitt slutbetänkandet Tydliga mål och kun- skapskrav i (SOU 2007:28) bl.a. att kursplanerna ska få ett tydligare ämnesinnehåll och att områden som rör alla ämnen, t.ex. värdegrundsuppdraget, enbart ska beskrivas i läroplanen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Könsskillnader i skolarbete och skolmiljö enligt utvärderingar Enligt Statens skolverks lägesbedömning 2006 (rapport 288, 2006) har flickorna uppvisat bättre resultat, mätt i olika betygsmått, än pojkarna. Skillnaderna förstärks vid betygs- sättningen. Könsskillnaderna är i det närmaste konstanta oavsett socioekonomisk bakgrund. Denna bild bekräftas också av tidigare utvärderingar. Enligt rapporten i utbildningsresultat (Utbildnings- departementets skriftserie 2004, rapport 7) hade flickor både i grund- och gymnasieskolan genomgående bättre betyg i alla ämnen utom i idrott och hälsa. nationella utvärdering av 2003 (NU-03) visade också att en större andel pojkar () än flickor () i årskurs 9 inte nådde kun- skapsmålen i ett eller flera ämnen. Internationella kunskaps- mätningar (bl.a. 2003) visar att skillnaderna i utbildnings- resultat i läsförståelse är fortsatt stora till flickornas fördel. I har pojkar sämre betyg i alla ämnen utom i idrott och hälsa. NU-03 samt forskning vid Gymnastik- och och visar också att ämnet idrott och hälsa oftare möter pojkarnas intressen och behov än flickornas. I Jämställdhetspolitiska utredningens (N 2004:07) betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) anges att studenternas studieval fort- farande i hög grad är könsbundna. En fjärdedel av alla kurser har en jämn könsfördelning, dvs. en könsfördelning där andelen män respektive kvinnor ligger i intervallet . Föränd- ringarna är små mellan åren, men det går att skönja en positiv trend. Jämställdhetsinsatser av olika slag har främst riktats till flickor och kvinnor. Syftet har varit och är att bryta det traditionella könsmönstret och få fler kvinnor att välja tekniska och naturveten- skapliga ämnen och utbildningar. Ansträngningarna att förmå poj- kar och män att söka sig till kvinnodominerade utbildningar har inte varit lika stora. Elever som väljer icke-traditionella utbildningar får ibland stöd men möter ofta motstånd. De prövningar som dessa elever möter leder till att många av dem lämnar sina utbildningar särskilt om könsfördelningen är mycket ojämn. Som skäl till avhopp anges ofta könsmobbning från lärarens sida. lägesbedömning 2006 visar att majoriteten av eleverna trivs i skolan. Flera studier har dock visat att den psy- kiska ohälsan bland elever ökat . Utredningen om ungdomars psykiska hälsa (U 2005:03) läm- nade ett betänkande Ungdomar, stress och psykisk ohälsa (SOU 2006:77). I betänkandet anges att flickor och unga kvinnor rapporterar psykisk ohälsa i större utsträckning än unga män. Skill- naden mellan könen har varit oförändrad . Flickor rapporterar i större utsträckning psykisk ohälsa, medan självmord är mer än dubbelt så vanligt bland pojkar I betänkandet anges två huvudorsaker till den ökande psykiska ohälsan: dels en ökad individualisering där varje individ tvingas till fler svåra val i livet, dels att det är svårare att få anställning, vilket bl.a. leder till osäkerhet , sämre ekonomi i ung- domsåren och att man flyttar från föräldrarna vid högre ålder. På skolans område föreslår utredaren åtgärder för att förbättra kva- liteten så att eleverna ska vara bättre rustade för dagens informa- tionstäta samhälle.