sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — Delegationen skall tillhandahålla stöd i det långsiktiga arbetet för att internationella åtaganden om mänskliga rättigheter respekteras fullt ut i den verksamhet som bedrivs av statliga myn- digheter, kommuner och landsting. Delegationen skall uppmärk- samma dessa aktörer på deras ansvar att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna och i det sammanhanget erbjuda stöd i bland annat kunskaps- och metodfrågor. Delegationens stöd skall utgöras av råd och kontaktskapande insatser för erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring om mänsk- liga rättigheter. I detta avseende kan samarbete med föreningslivet vara av strategisk vikt. Delegationen skall bidra till att verksam- hetsanpassade arbetsmetoder och analysmodeller utvecklas samt utarbeta kriterier för hur handlingsplaner kan utformas. skall utbildningar och informationsinsatser utföras samt uppfölj- nings- och utvärderingsmodeller föreslås. Det kan t.ex. innebära att statliga myndigheter, kommuner eller landsting erbjuds hjälp med att dels kartlägga sin verksamhet och de interna rutinerna, dels identifiera de verksamhetsområden som kan innebära risker för att individers eller vissa gruppers rättigheter kränks. Följande exempel på frågor som kan komma att beaktas i ett sådant arbete är: Vad har verksamheten för koppling till mänskliga rättigheter? Hur arbetar man med mänskliga rättigheter i offentlig upphandling? Har syn- punkter och rekommendationer framförts om hur följer sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och som rör verksamheten? Har medarbetarna nödvändig och tillräcklig kunskap om gällande lagstiftning och konventioner om de mänsk- liga rättigheterna? Vilken uppfattning om roller och ansvar har de? Vad bör och kan göras för att åtgärda eventuella brister? För att respekten för de mänskliga rättigheterna skall genomsyra verksamheten kan förändringsarbete bli aktuellt. I förändringsprocesser ökar efterfrågan på information och utbildning, vilket aktualiserar insatser för att höja medvetenheten hos ledning och övrig personal. Verksamhetsanpassade metoder och verktyg måste tas fram för att bemöta respektive myndighets specifika behov. Handböcker, riktlinjer, samlingar av goda exempel och dialog för erfarenhetsutbyte är viktiga medel i förändringsarbetet. Delegationen kan även utarbeta det material som visar sig behövligt för att respekten för de mänskliga rättigheterna skall genomsyra verksamheten. Utarbeta strategier för ökad information och kunskap Delegationen skall utarbeta strategier och genomföra informa- tionssatsningar för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället och i olika delar av landet. I uppdraget ingår att kartlägga hur olika typer av information och kunskap om mänskliga rättigheter sprids . På grundval av kartläggningen skall delegationen analysera vilka grupper bland allmänheten som i otillräcklig grad nås av sådan information och kunskap, vilka grupper som skall prioriteras och vilka strategiska kanaler och metoder som bör användas för att dessa grupper på bästa sätt skall nås av informationen och kunskapen. Det är av stor vikt att delegationen i detta arbete beaktar föreningslivets roll. gationen skall därefter sprida information och kunskap i enlighet med den gjorda analysen. Delegationen skall särskilt beakta vikten av att information om mänskliga rättigheter finns på olika språk, däribland de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket samt är tillgänglig för människor med funktions- hinder. För att kunna nå ut med information och kunskap om de mänskliga rättigheterna kan det vara nödvändigt att använda s.k. integrerad kommunikation, dvs. en mer aktiv och riktad verksamhet där delegationen kontaktar och för samtal med olika målgrupper. Delegationen skall i sitt arbete stödja insatser som genomförs av kommuner, landsting och föreningsliv för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och undanröja strukturella hinder för poli- tiskt deltagande bland människor som upplever ett utanförskap. Inom ramen för delegationens uppdrag skall två europeiska initiativ relaterade till mänskliga rättigheter samordnas i , det ena efter beslut i Europeiska unionen (EU) och det andra i . EU:s initiativ Europeiska året för lika möjligheter för alla innebär bland annat att en nationell strategi och prioriteringar för året skall tas fram, att aktiviteter och projekt som skall genomföras skall väl- jas ut, genomföras och följas upp. Delegationen skall vara nationellt organ för genomförande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (National Implementing Body) och ansvara för att samordna deltagande i enlighet med och min- isterrådets beslut. Delegationen skall härutöver, med de medel som kan komma att ställa till förfogande, initiera informationsinsatser för att förbereda Europeiska året för lika möj- ligheter för alla. Delegationen skall även svara för samordningen av de nationella aktiviteterna inom ramen för kampanj Alla Olika Alla Lika. Aktiviteterna skall genomföras i syfte att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och frågor om icke-diskriminering bland ungdomar. Delegationen skall fungera som kontaktpunkt gent- emot och även fungera som kontaktpunkt för och samordnare av såväl nationella som regionala och lokala aktörer som deltar i genomförandet av kampanjen. Stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter Delegationen skall utifrån sin expertis och sina erfarenheter stimu- lera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter i . Detta skall ske genom kanaler som delegationen finner lämpliga och strategiska. I denna uppgift ingår att initiera processer för ökad diskussion om mänskliga rättigheter såväl inom föreningslivet, näringslivet och den fackliga rörelsen som på skolor och arbetsplat- ser. Följa det nationella arbetet för mänskliga rättigheter och lämna förslag på framtida stöd Delegationen skall fortlöpande inhämta kunskap och erfarenhet om respekten för och genomförandet av åtaganden om de mänskliga rättigheterna, hur arbetet bedrivs av olika aktörer för att säkerställa dessa och vilka behov som finns. Skillnader mellan olika delar av landet skall beaktas. Delegationen skall under arbetets gång även inhämta och ta fram ny kunskap om metoder i arbetet för de mänskliga rättigheterna, t.ex. indikatorer, och följa forskningen inom området. Delegationen skall beakta åtgärdernas betydelse för de jämställdhets-, integrations- och handikappolitiska målen. I slutredovisningen av sitt uppdrag skall delegationen lämna för- slag på hur fortsatt stöd i arbetet med att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas den offentliga sek- torn efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Delegationen är fri att i detta sammanhang lämna författningsförslag. Delegationen skall arbeta utåtriktat. Dialog skall utgöra en central del av delegationens verksamhet. Internationell kunskap och er- farenhet skall uppmärksammas och spridas. Delegationen skall i relevanta frågor samråda och samverka med berörda målgrupper och andra aktörer, såsom Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , Handikappombuds- mannen, , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , Sameskolstyrelsen, Ekonomistyrnings- verket, , Statskontoret, Verket för förvaltnings- utveckling, Forum för levande historia, Jämställdhetsombuds- mannen, Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten (N2005:2), Kommuner och Landsting och kommuner med storstadspolitiska lokala utvecklingsavtal. Representanter för föreningslivet skall utgöra en av delegationens referensgrupper. I frågor som rör kampanj Alla Olika Alla Lika skall kommittén särskilt samråda och samverka med och för Ungdomsorganisationer. De uppgifter som utförs av delegationen skall komplettera annat pågående eller planerat arbete i frågor som har koppling till de män- skliga rättigheterna och icke-diskriminering. Delegationen skall därför vid behov även samråda och samverka med andra berörda aktörer i syfte att undvika dubbelarbete. Delegationen skall till regeringen redovisa de delar av uppdraget som avser genomförandet av Europeiska året för lika möjligheter för alla och genomförandet av kampanj Alla Olika Alla Lika. skall delegationen till regeringen redo- visa uppdraget i sin helhet. Därmed skall delegationens arbete vara avslutat. Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02) Delegationen för mänskliga rättigheter i skall i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i , genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slav- handelns avskaffande. Vid genomförandet av uppdraget skall dele- gationen uppmärksamma nutida problem avseende frågor om mänsk- liga rättigheter i , t.ex. avseende rasism, diskriminering och människohandel, i ett historiskt sammanhang. har i en resolution, antagen med konsen- sus, uppmanat alla medlemsstaterna att högtidlighålla 200-årsjubileet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande (A/RES/61/19). Den kampanj som ledde till att den brittiska regeringen förbjöd den transatlantiska slavhandeln kan i många avseenden betecknas som den första moderna folkrörelsen mot rasism, för människors lika värde och för mänskliga rättigheter. De frågeställ- ningar som kampanjen tog upp har fortsatt hög aktualitet i det nu- tida arbetet för mänskliga rättigheter. var delaktig i den transatlantiska slavhandeln, bl.a. genom ett slavfort i nuvarande , genom kolonin i som utgjorde en av handelsplatserna för slavtrafiken och genom att bojor och kedjor för slavhandeln utgjorde en betydande svensk exportprodukt. Det kom att dröja trettio år efter det brittiska förbudet innan även slutgiltigt förbjöd slavhandeln, och ytterligare ett tiotal år innan de sista slavarna på svenskt territorium frigavs. Mot bakgrund av detta erbjuder upp- märksammandet av 200-årsminnet en värdig utgångspunkt för ett nutidsorienterat samtal, kunskapsbyggnad och reflektion om rasism och alla människors lika värde i . Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02) tillsattes för att med utgångspunkt i regeringens skri- velse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006– 2009 (skr. 2005/06:95) stödja det långsiktiga arbetet med att säker- ställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i (dir. 2006:27). Av skrivelsen framgår att det finns ett tydligt behov av att arbeta med en rad frågor om mänskliga rättigheter i . Från några av dessa frågor kan paralleller dras till den historiska slavhandeln. Detta gäller t.ex. frågor om rasism, diskriminering och människohandel. I delegationens uppdrag ingår uppgiften att sti- mulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter. Det är därför naturligt att delegationen även ges uppdraget att, mot bak- grund av resolution (A/RES/61/19) från , genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anknytning till 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. Delegationen för mänskliga rättigheter aktiviteter med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. Högtidlighållandet skall syfta till ökad kunskap och medvetenhet om mänskliga rättigheter och männi- skors lika värde. Vid genomförandet av uppdraget skall delegatio- nen uppmärksamma nutida problem som rör frågor om mänskliga rättigheter i , t.ex. rasism, diskriminering och människohan- del, i ett historiskt sammanhang och ur ett könsperspektiv. Aktiviteterna skall utformas och genomföras i nära samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i . Uppdraget skall redovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02) Delegationen för mänskliga rättigheter i ska utreda om Handisam, eller något annat sam- hällsorgan bör anförtros uppgiften att i enlighet med kravet i artikel 33 av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning främja, skydda respektive övervaka konventionens genomförande. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsned- sättning antogs av . Konventionen öppnades för undertecknande och undertecknades då av 82 länder, däribland . Konventionen har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsned- sättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Till konventionen hör ett fakultativt (frivilligt) protokoll som innebär att enskilda personer eller grupper av personer har möj- lighet att klaga till en övervakningskommitté om de anser att deras rättigheter är kränkta. Protokollet undertecknades som konventionen av representanter från 43 länder, däribland . Konvention trädde i kraft , då 20 stater hade ratificerat den. Konventionen består av en inledning och 50 artiklar. Artikel 33 har rubriken genomförande och övervakning. Över- vakningen av konventionens genomförande ska ske inom alla områden i både privat och offentlig verksamhet, inklusive åtgärder som vidtas av regering och riksdag. Enligt artikelns andra punkt ska konventionsstaterna i enlighet med sitt rättssystem och sitt förvaltningssystem, bibehålla, för- stärka, utse eller inom konventionsstaten upprätta en mekanism, inklusive en eller flera oberoende mekanismer enligt vad som befinns ändamålsenligt för att främja, skydda och övervaka genom- förandet av konventionen. Vid utseendet eller upprättandet av mekanismen ska konventionsstaterna beakta de principer som hänför sig till statusen och funktionen hos de nationella institutionerna för skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna. Enligt punkt 3 ska det civila samhället, särskilt personer med funktionsnedsättning och de organisationer som representerar dem, involveras i och fullt ut medverka i övervakningsförfarandet. Konventionsstaterna ska alltså behålla, förstärka, utse eller upprätta en mekanism för att främja, skydda och övervaka genomförandet av konventionen. När denna mekanism ska utses eller upprättas ska konventionsstaterna beakta vissa principer (punkt 2). Här åsyftas de så kallade Parisprinciperna om nationella institutioner för mänskliga rättigheter (FN:s generalförsamlings resolution 48/134 ). Dessa ställer tämligen ingående krav på mekanismen i fråga. finns det ingen sådan institution i som kan sägas motsvara alla krav i Parisprinciperna och svara för att övervaka genomförandet av konventionen. I promemorian FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (Ds 2008:23) redogörs bl.a. för de myndigheter som har olika uppgifter för att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter eller ansvarar för att övergripande samordna genomförandet av handikappolitiken, dvs. () respektive Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam. Handisam har alltså uppgifter som ligger nära dem som artikel 33 förutsätter, näm- ligen att bland annat bevaka och rapportera om den internationella utvecklingen inom området och genom sitt samordningsarbete bidra till att uppfyller sina åtaganden inom ramen för skyddet av mänskliga rättigheter. Det behöver utredas om nuvarande samhällsinstitutioner var för sig eller gemensamt uppfyller kraven i artikel 33 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Delegationen för mänskliga rättigheter i Delegationen för mänskliga rättigheter i har i uppdrag att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verk- samheten. Delegationen ska också bland annat utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället. Till detta kommer att delegationen enligt sitt uppdrag (dir. 2006:27) ska lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Delegationen för mänskliga rättigheter i ska utreda vad kravet i artikel 33 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att främja, skydda respektive övervaka konventionens genomförande innebär i praktiken och om Handisam, eller något annat samhällsorgan bör anförtros denna uppgift. Underlag till utredningen är departementspromemorian FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (Ds 2008:23), remissyttrandena över denna samt den aviserade propositionen Mänskliga rättigheter för personer med funktions- nedsättning. Om Delegationens förslag skulle innebära ökade kostnader för staten respektive kommunerna ska förslag till finansiering lämnas. Delegationen ska under utredningen samråda med Handisam, de nuvarande ombudsmännen mot diskriminering, med uppgift att bilda (dir. 2008:25), och efter den då bildade Dis- krimineringsombudsmannen, handikapprörelsen samt andra berörda myndigheter och organisationer. Tilläggsuppdraget ska redovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ju 2006:02) Reviderat uppdrag och förlängd tid En kommitté fick i uppdrag att stödja det lång- siktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i (dir 006:27). Kommittén antog namnet Delegationen för mänskliga rättigheter i . Delegationen fick fyra huvuduppgifter: 1.att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbe- tet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, 2.att utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i sam- hället, bland annat genom att samordna EU-initiativet Euro- peiska året för lika möjligheter för alla, och kampanj Alla Olika Alla Lika i , 3.att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, samt 4.att lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Enligt direktiven ska delegationen slut- redovisa uppdraget. Delegationen fick i tilläggsdirektiv (dir. 2007:114) i uppgift att genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slav- handelns avskaffande. Uppdraget har redovisat i delbetänkandet Rapporter från en MR-verkstad (SOU 2008:45). I tilläggsdirektiv (dir 2008:92) fick delegationen i uppdrag att utreda om Handisam, eller någon annat samhällsorgan bör anförtros uppgiften att i enlighet med kravet i artikel 33 av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning främja, skydda respektive övervaka kon- ventionens genomförande. Uppdraget har redovisats i delbetänkan- det Främja, Skydda, Övervaka - FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, (SOU 2009:36). Regeringen ger nu Delegationen i uppdrag att fram till avsluta sitt arbete med uppgifterna ett till tre, dvs. att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksam- heten, att utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället och att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter. Delegationen ska efter enbart arbeta med upp- gift fyra, dvs. lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbju- das efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. De erfarenheter och kunskaper som arbetet med uppgifterna ett till tre givit ska tas med i detta utredningsarbete. Uppdraget ska slutredovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Principles relating to the Status of National Institutions (The Adopted by General resolution 48/134 of 1.A national institution shall be vested with competence to promote and protect human rights. 2.A national institution shall be given as broad a mandate as possible, which shall be clearly set forth in a constitutional or legislative text, specifying its composition and its sphere of competence. 3.A national institution shall, inter alia, have the following respon– sibilities: a)To submit to the Government, Parliament and any other competent body, on an advisory basis either at the request of the authorities concerned or through the exercise of its power to hear a matter without higher referral, opinions, recommendations, proposals and reports on any matters concerning the promotion and protection of human rights; the national institution may decide to publicize them; these opinions, recommendations, proposals and reports, as well as any prerogative of the national institution, shall relate to the following areas: i)legislative or administrative provisions, as well as provisions relating to judicial organizations, intended to preserve and extend the protection of human rights; in that connection, the national institution shall examine the legislation and administrative provisions in force, as well as bills and proposals, and shall make such recommendations as it deems appropriate in order to ensure that these provisions conform to the fundamental principles of human rights; it shall, if necessary, recommend the adoption of new legislation, the amendment of legislation in force and the adoption or amendment of administrative measures; ii)situation of violation of human rights which it decides to take up; iii)The preparation of reports on the national situation with regard to human rights in general, and on more specific matters; iv)Drawing the attention of the Government to situations in any part of the country where human rights are violated and making proposals to it for initiatives to put an end to such situations and, where necessary, expressing an opinion on the positions and reactions of the Government; b)To promote and ensure the harmonization of national legislation, regulations and practices with the international human rights instruments to which the State is a party, and their effective implementation; c)To encourage ratification of the above-mentioned instruments or accession to those instruments, and to ensure their implementation; d)To contribute to the reports which States are required to submit to United Nations bodies and committees, and to regional institutions, pursuant to their treaty obligations and, where necessary, to express an opinion on the subject, with due respect for their independence; e)To cooperate with the United Nations and any other orgnization in the United Nations system, the regional institutions and the national institutions of other countries that are competent in the areas of the protection and promotion of human rights; f)To assist in the formulation of programmes for the teaching of, and research into, human rights and to take part in their execution in schools, universities and professional circles; g)To publicize human rights and efforts to combat all forms of discrimination, in particular racial discrimination, by increasing public awareness, especially through information and education and by making use of all press organs. Composition and guarantees of independence and pluralism 1.The composition of the national institution and the appointment of its members, whether by means of an election or otherwise, shall be established in accordance with a procedure which affords all necessary guarantees to ensure the pluralist representation of the social forces (of civilian society) involved in the protection and promotion of human rights, particularly by powers which will enable effective cooperation to be established with, or through the presence of, representatives of: