sou · GYB390 · 2011-01-01 00:00:00 — En ekonomisk förening ska föra en medlems- förteckning som ska innehålla vissa i lagen särskilt angivna upp- gifter. Det är utredningens uppfattning att denna medlemsförteckning är av central betydelse för föreningens verksamhet. Utredningen föreslår därför förtydliganden och tillägg vad gäller medlemsför- teckningens innehåll, däribland bestämmelser om att personnummer för nya medlemmar ska tas in i förteckningen. Utredningen före- slår också bestämmelser om hur förteckningen ska bevaras och bestämmelser om att föreningens revisor eller lekmannarevisor (se avsnitt 11) ska granska att förteckningen förs på rätt sätt. Utredningen har också behandlat den kritik som den mellan- statliga organisationen har framfört mot svensk lagstiftning vad gäller möjligheterna att få information om vem som är den verklige förmånstagaren i svenska juridiska personer. Utredningen menar att de föreslagna förändringarna i regelverket kring medlems- förteckningen är ett rimligt sätt att möta denna kritik. Föreningens ledning (avsnitt 10) När det gäller bestämmelserna om den ekonomiska föreningens styrelse anpassas dessa genom utredningens förslag i allt väsentligt till motsvarande reglering för privata aktiebolag i aktiebolagslagen. Det innebär bl.a. att det i förslaget klargörs att en ekonomisk förenings styrelse är skyldig att fortlöpande bedöma föreningens ekonomiska situation. I förslaget klargörs även att styrelsen, om den delegerar vissa uppgifter till en eller flera av sina ledamöter eller till andra, ska handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. Förslaget innebär vidare ett förbud mot att styrelsen eller en enskild styrelseledamot utser nya styr- elseledamöter. Utredningen föreslår ingen förändring i den nuvarande bestäm- melsen om att styrelsen i en ekonomisk förening ska ha minst tre ledamöter och att dessa som huvudregel ska vara medlemmar i föreningen. Förslaget innebär dock större möjligheter än att i stadgarna bestämma att andra än medlemmar får utses till styrelse- ledamot. Genom förslaget tas det nuvarande kravet på att vissa större ekonomiska föreningar ska ha en verkställande direktör bort. Styrelsen i en ekonomisk förening föreslås kunna utse en verk- ställande direktör med uppgift att sköta den löpande förvaltningen, även om föreningens stadgar inte innehåller något om detta. Förslaget innebär vidare att det införs bestämmelser om s.k. ställföreträdarjäv, dvs. bestämmelser om att en person som är ställ- företrädare i två associationer är jävig när de båda associationerna rättshandlar med varandra. får ett beslut att utse någon till styrelseledamot, verk- ställande direktör eller särskild firmatecknare i en ekonomisk förening verkan i och med att beslutet fattas eller från den senare tidpunkt som anges i beslutet. Detsamma gäller beslut att entlediga någon från ett sådant uppdrag. Utredningen föreslår att ändringar i styr- elsens sammansättning samt beslut att utse eller entlediga en verk- ställande direktör eller särskild firmatecknare i stället ska få verkan tidigast då anmälan om ändringen kommer in till . Detta överensstämmer med vad som gäller enligt aktiebolagslagen. Revision och annan granskning (avsnitt 11) måste alla ekonomiska föreningar ha minst en revisor och alltså vara föremål för revision. För det stora flertalet ekonomiska föreningar finns dock inte något krav på att revisorn ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor. Utredningens förslag innebär att begreppet revision renodlas till att avse enbart granskning genom en auktoriserad eller godkänd revisor. I den utsträckning en förening på grund av lag eller före- ningens eget beslut utser en revisor ska han eller hon alltså vara en auktoriserad eller godkänd revisor. Utredningen föreslår att revisionsplikten begränsas till att gälla endast vissa större föreningar. Kravet på revisor ska gälla föreningar som uppfyller minst två av följande tre villkor: 1.medelantalet anställda i föreningen har under de senaste två räken- skapsåren uppgått till mer än 50, 2.föreningens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än och 3.föreningens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Dessutom ges en medlemsminoritet möjlighet att påkalla att det utses en revisor. En förening som inte är skyldig att ha någon revisor ska kunna besluta att det ändå ska finnas en eller flera revi- sorer i föreningen. Utredningen föreslår vidare att det i den nya lagen tas in be- stämmelser om att ekonomiska föreningar ska kunna bli föremål för allmän granskning som ska genomföras av en eller flera lek- mannarevisorer. När det gäller föreningar som inte har någon revisor föreslås huvudregeln vara att det ska finnas en eller flera lekmannarevisorer för allmän granskning av föreningen. Föreningen ska emellertid kunna välja bort den allmänna granskningen genom stadgebestämmelser om detta. Bestämmelserna i förslaget om den allmänna granskningens innehåll har utformats med mot- svarande bestämmelser i aktiebolagslagen som förlaga. Medlemsinsatserna (avsnitt 12) Enligt utredningens förslag ska medlemmarna liksom erlägga en i stadgarna bestämd medlemsinsats (i utredningens förslag be- nämnd obligatorisk insats). En avgående medlem ska, liksom , som huvudregel ha rätt att få tillbaka de medlemsinsatser som han eller hon har betalat. En förening kan också besluta om s.k. insatsemission, vilket innebär att en del av föreningens fria egna kapital tillgodo- förs medlemmarna som emissionsinsatser. En avgående medlem har som huvudregel också rätt att få utbetalat de emissionsinsatser som har tillgodoförts honom eller henne. Utredningen föreslår inga förändringar vad gäller möjligheten att göra insatsemissioner men lämnar förslag till klargörande bestämmelser om förfarandet vid ett beslut om insatsemission. Utredningen har övervägt om det bör vara möjligt att vid en medlems avgång ur föreningen betala medlemmen ett högre belopp än insatsens (inklusive eventuella emissionsinsatsers) nominella värde. Utredningen har dock kommit till slutsatsen att medlemsinsatser som huvudregel ska återbetalas på samma sätt som , dvs. högst till nominellt värde. För arbetskooperativ föreslås dock en möjlig- het att, om samtliga röstberättigade medlemmar är ense om det, införa stadgebestämmelser om att avgående medlemmar ska ha rätt att få ut ett högre belopp, dock högst det belopp som motsvarar medlemmens andel i föreningens egna kapital vid tiden för av- gången. Bestämmelserna om utbetalningar till avgående medlemmar i arbetskooperativ föreslås gälla även för kooperativa hyresrätts- föreningar. kan de ekonomiska rättigheter som följer med med- lemskapet, andelen, överlåtas. Däremot är det inte alldeles klart i vilken utsträckning delar av de rättigheter som ingår i andelen kan överlåtas separat. Utredningen föreslår bestämmelser som klarlägger i vilken utsträckning så är fallet. Förlagsinsatser (avsnitt 13) Enligt den nuvarande föreningslagen kan en ekonomisk förening i stadgarna besluta att medlemmar eller andra får tillskjuta s.k. för- lagsinsatser. Utredningen föreslår att regleringen av förlagsinsatser överförs till den nya lagen utan några ändringar i sak. I ett avseende föreslås dock en förändring. gäller den begränsningen att summan av förlagsinsatser från andra än medlemmar inte får över- stiga summan av andra då inbetalda medlemsinsatser och emissions- insatser. Utredningen föreslår att denna lagens begränsning tas bort och att det överlämnas till den enskilda föreningen att avgöra om det ska finnas begränsningar av detta slag. Kapitalskydd i ekonomiska föreningar (avsnitt 14) Föreningslagens bestämmelser om kapitalskydd (borgenärsskydd) uppvisar stora likheter med den reglering som fanns aktiebolagslag. Utredningen föreslår att bestämmelserna nu så långt möjligt utformas på samma sätt som de motsvarande bestämmelserna aktiebolagslag. I linje med detta föreslår utredningen att begreppet värdeöver- föring införs i de kapitalskyddsbestämmelser som gäller för ekono- miska föreningar. Med värdeöverföring ska avses affärshändelser som medför att föreningens förmögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig karaktär för föreningen eller är ett naturligt led i föreningens ekonomiska relation med medlemmarna. Värdeöver- föringar från en ekonomisk förening ska i princip endast kunna ske enligt bestämmelserna om vinstutdelning, gottgörelse, minskning av reservfonden för återbetalning till medlemmarna och gåva till all- männyttigt ändamål. Med samtliga medlemmars samtycke ska dock värdeöverföringar kunna ske även på annat sätt. Lagens borgenärsskyddsregler föreslås gälla för alla slag av värdeöverföringar till medlemmar eller andra. Förslaget innehåller en beloppsspärr som anger den yttersta gränsen för hur stora värdeöverföringar som får ske; för att värdeöverföringar ska få ske ska krävas att det finns full täckning för föreningens bundna egna kapital efter värdeöverföringen. Beloppsspärren komp- letteras i förslaget av en allmän försiktighetsregel. Enligt denna får en värdeöverföring ske endast om den framstår som försvarlig med hänsyn till de krav som verksamhetens art, omfattning och risker ställer på storleken av föreningens egna kapital samt föreningens konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Utredningen föreslår att styrelsen inför beslut om vinstutdel- ning och gottgörelse ska upprätta ett yttrande som belyser fören- ingens möjligheter att göra värdeöverföringar. Utredningen före- slår också att vinstutdelning och gottgörelse inte ska få ske med högre belopp än vad styrelsen föreslår eller godtar. är en ekonomisk förening skyldig att göra årliga avsätt- ningar av årets vinst till reservfonden. Utredningen föreslår att denna skyldighet tas bort. Upplösning av ekonomiska föreningar (avsnitt 15) Eftersom föreningslagens bestämmelser om fusion fick sin nuvarande utformning så sent som , har utredningens översyn av dessa bestämmelser föranlett endast ett mindre antal förslag till änd- ringar. Bland dessa märks förslaget att det ska kunna utgå s.k. fusionsvederlag till medlemmar vilkas rättigheter minskar i värde Liksom ska fusionsplanen normalt inte be- höva godkännas annat än av föreningsstämman i överlåtande fören- ingar. Förslaget innebär emellertid att en minoritet om av de röstberättigade i den övertagande föreningen ges rätt att begära att fusionsplanen även ska godkännas på förenings- stämman i den föreningen. Det föreslås vidare att borgenärerna i samtliga föreningar som deltar i fusionen – inte bara som överlåtande föreningars borgenärer – ska underrättas om en före- stående fusion och ha rätt att motsätta sig att fusionsplanen verk- ställs. Borgenärerna i den övertagande föreningen ska dock inte involveras om det av ett revisorsyttrande framgår att fusionen inte innebär någon fara för dessa borgenärer. – Om alla medlemmar i samtliga de föreningar som deltar i fusionen har undertecknat fusionsplanen ska ett något förenklat förfarande kunna tillämpas utan vare sig registrering av fusionsplanen eller beslut på förenings- stämma. Utredningen har inte identifierat något behov av bestämmelser om delning av ekonomiska föreningar i allmänhet. Något förslag till sådana bestämmelser lämnas därför inte. Utredningen föreslår en viss utvidgning av styrelsens skyldighet att hänskjuta frågan om föreningen ska gå i likvidation till före- ningsstämman. Enligt förslaget ska styrelsen göra detta om det p.g.a. inträffade förluster eller av annan orsak finns skäl att anta att föreningens ställning fortgående kommer att försämras så att före- ningens skulder och avsättningar inte täcks av tillgångarna, om det annars råder betydande osäkerhet om föreningens ekonomiska möjligheter att fortsätta sin verksamhet och om antalet medlemmar i föreningen har varit mindre än tre. Bestämmelserna om när ska besluta att en ekonomisk förening ska gå i likvidation (s.k. tvångslikvidation) kompletteras med regler om att sådant beslut ska fattas om en förening är skyldig att självmant eller på verkets anmaning ge in vissa redovisnings- handlingar men inte har gjort detta. Liksom ska, enligt för- slaget, en ekonomisk förening kunna tvingas i likvidation om antalet medlemmar i föreningen har gått ner under tre. Dock för- längs den tid som en förening har på sig att återställa medlems- antalet från . Vissa frågor om dispens (avsnitt 16) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan ge dispens från några av de krav som uppställs i föreningslagen. Utredningen har haft i uppdrag att överväga vilka materiella kriterier som bör gälla för sådana dispenser. I utredningens förslag behålls enbart en dispensbestämmelse – undantag från skyldigheten för vissa mycket stora ekonomiska föreningar att ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen – och i den delen föreslår utredningen att de materiella förutsätt- ningarna för dispens preciseras. Utredningen föreslår också att be- slut av detta slag alltid ska fattas av och att beslut i ett sådant ärende ska överklagas till allmän förvaltningsdomstol. – Utredningen föreslår att den motsvarande dispensbestämmelsen i aktiebolagslagen ändras på samma sätt. Avveckling av lagen om medlemsbanker (avsnitt 17) En medlemsbank är ett kooperativt företag som uppvisar betydande likheter med ekonomiska föreningar. Bestämmelser om medlems- banker finns främst i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. Enligt utredningens direktiv ska denna lag avvecklas och i stället ska det tas in särskilda bestämmelser om medlemsbanker i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Utredningen föreslår de författningsändringar som krävs för genomförandet av detta uppdrag. Förslaget innebär att medlems- banker ska anses som ett särskilt slag av ekonomiska föreningar. Bestämmelserna i den nya föreningslagen ska därför tillämpas på medlemsbankerna i den mån det inte finns särbestämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Vägledande för utredningens bedömning av i vilken utsträckning det behövs sådana särbestäm- melser har främst varit den motsvarande regleringen för bankaktie- bolag i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Annan lagstiftning om kooperativa företagsformer (avsnitt 18) Utredningens förslag till ny lag om ekonomiska föreningar får betydelse för lagstiftningen om andra slag av ekonomiska föreningar; bostadsrättsföreningar, kooperativa hyresrättsföreningar, sambruks- föreningar och kreditmarknadsföreningar. Gemensamt för dessa föreningsformer är att de regleras i särskilda lagar som dock i varierande utsträckning hänvisar till föreningslagen. En företags- form som står den ekonomiska föreningen nära är europakoopera- tivet, som regleras i en EU-förordning men delvis också av en särskild lag om europakooperativ. Utredningen föreslår flera anpass- ningar av dessa lagar till bestämmelserna i den föreslagna nya lagen om ekonomiska föreningar. Ikraftträdande (avsnitt 20) Utredningen föreslår att den nya lagen om ekonomiska föreningar, liksom de övriga förslag som utredningen lämnar, ska träda i kraft . Som huvudregel ska den nya lagens bestäm- melser gälla även befintliga ekonomiska föreningar. I en särskild införandelag tas dock in ett flertal bestämmelser som medför att befintliga föreningar får tillämpa äldre bestämmelser. lag (2012:000) om ekonomiska föreningar 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ekonomiska föreningar. -vad en ekonomisk förening är (2 kap.), -bildandet av föreningen (3 kap.), -föreningens stadgar (4 kap.), -medlemmarna i föreningen (5 kap.), -medlemsförteckningen (6 kap.), -föreningsstämman (7 kap.), -föreningens ledning (8 kap.), -revision (9 kap.), -allmän och särskild granskning (10 kap.), -medlemsinsatser (11 kap.), -förlagsinsatser (12 kap.), -värdeöverföringar (13 kap.), -vinstutdelning (14 kap.), -gottgörelse (15 kap.), -reservfonden (16 kap.), -fusion (17 kap.), -likvidation (18 kap.), -upplösning utan föregående likvidation (19 kap.), -registrering (20 kap.), -firma (21 kap.), -skadestånd (22 kap.), -straff och vite (23 kap.), -överklagande (24 kap.). 2 § Sådana bestämmelser i denna lag som är uppställda till med- lemmarnas skydd behöver inte tillämpas, om samtliga berörda med- lemmar samtycker till det. Var det finns förklaringar till olika termer 3 § Bestämmelser om betydelsen av följande termer finns i nedan angivna paragrafer: 10 kap. 1 § 4 § i detta kapitel 5 § i detta kapitel 11 kap. 19 § och 13 kap. 7 § ekonomisk förening med extern 2 kap. 6 § 11 kap. 2 § 7 kap. 40 § 7 kap. 41 § 17 kap. 1 § 19 kap. 2–6 §§ 12 kap. 1 § 12 kap. 10 § 12 kap. 1 § 13 kap. 1 § 17 kap. 30 § 11 kap. 2 § 14 kap. 1 § 5 § i detta kapitel 4 kap. 2 § 6 kap. 8 § 4 § i detta kapitel 2 kap. 5 § 9 kap. 12 § 9 kap. 11 § 5 § i detta kapitel 4 § i detta kapitel 3 kap. 1 § 10 kap. 21 § 13 kap. 1 § 11 kap. 18 § och 13 kap. 6 § 7 kap. 8 § 4 § i detta kapitel Begreppen medlemsinsats och andel 4 § Med medlemsinsatser avses i denna lag 1.den eller de insatser som en medlem enligt stadgarna är skyldig att delta med i föreningen (obligatoriska insatser) 2.den eller de insatser som en medlem har tillskjutit utöver vad han eller hon är skyldig att delta med (överinsatser), och 3.sådana insatser som avses i 11 kap. 2 § (emissionsinsatser). Med andel avses de ekonomiska rättigheter som medlemmen har mot föreningen och som grundas på hans eller hennes medlems- insatser i föreningen. , dotterföretag och koncern 5 § En ekonomisk förening är moderförening och en annan juri- disk person är dotterföretag, om föreningen 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvar- ande ledningsorgan, eller 4.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensam utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av en föreskrift i dess bolags- ordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföreningen, om ett annat dotterföretag till moderföreningen eller moderfören- ingen tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, eller 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller mot- svarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av en föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moder- föreningen. och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. 6 § I de fall som avses i 5 § första stycket 1–3 och andra stycket ska sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses till- komma den personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de andelar i dotterföretaget som innehas av dotterföretaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller andelar som inne- has av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning. 7 § Vid tillämpningen av 5 och 6 §§ avses med andelar aktier och andra andelar i juridiska personer. Begreppet tillämplig lag om årsredovisning 8 § Med tillämplig lag om årsredovisning avses i denna lag års- redovisningslagen (1995:1554) eller, i fråga om ekonomiska fören- ingar som helt eller delvis omfattas av lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, den lagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av den. I fråga om för- eningar som upprättar eller ska upprätta koncernredovisning enligt och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisnings- standarder avses även, såvitt gäller koncernredovisningen, de redo- visningsstandarder som har antagits med stöd av förordningen. Undertecknande med elektronisk signatur 9 § En handling enligt denna lag som ska vara undertecknad får, om inte något annat anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signa- turer. Information med elektroniska hjälpmedel 10 § I de fall det är särskilt föreskrivet i denna lag och under de förutsättningar som anges i 11 § får en ekonomisk förening skicka kallelser eller annan information till medlemmarna med elektroniska hjälpmedel även när det i lagen anges att skriftlig information ska skickas till medlemmarnas postadress. 11 § Föreningen får i de fall som avses i 10 § skicka kallelser och annan information med elektroniska hjälpmedel endast om 1.föreningsstämman har beslutat om det, 2.föreningen har tillförlitliga rutiner för att identifiera mottag- arna och tillförlitlig information om hur dessa kan nås, och 3.mottagaren efter en förfrågan som skickats med post har sam- tyckt till ett sådant förfarande. En mottagare ska anses ha samtyckt till förfarandet, om han eller hon inte har motsatt sig användningen av elektroniska hjälpmedel inom den tid som har angetts i förfrågan enligt första stycket 3. Denna tid ska vara minst från det att förfrågan avsändes. Av förfrågan ska det framgå att framtida information kan komma att lämnas med det eller de angivna slagen av elektroniskt hjälp- medel, om inte mottagaren uttryckligen motsätter sig detta. Den som har samtyckt till att information lämnas med elek- troniska hjälpmedel kan när som helst ta tillbaka sitt samtycke. Vad en ekonomisk förening är Grundläggande krav på en ekonomisk förening Medlemmar, stadgar och styrelse 1 § En ekonomisk förening ska ha minst tre medlemmar. Var och en av medlemmarna ska vara en fysisk eller en juridisk person. Föreningen ska också ha stadgar samt en styrelse. 2 § Föreningen ska ha till huvudsakligt ändamål att främja med- lemmarnas ekonomiska intressen. Vid bedömningen av om förutsättningen enligt första stycket är uppfylld ska, utöver föreningens egna medlemmar, även medlem- marna i en annan ekonomisk förening som är medlem i den först- nämnda föreningen räknas med. 3 § Föreningens verksamhet ska huvudsakligen utgöras av ekono- misk verksamhet och bedrivas i föreningen eller i ett dotterföretag till föreningen. 4 § Den ekonomiska verksamhet som föreningen bedriver ska kännetecknas av att medlemmarna deltar i verksamheten 1.som konsumenter eller andra slag av förbrukare, 3.med egen arbetsinsats, 4.genom att använda föreningens tjänster, eller 5.på annat liknande sätt. Vid bedömningen av om förutsättningarna enligt första stycket är uppfyllda ska, utöver föreningens egna medlemmar, även med- lemmarna i en annan ekonomisk förening som är medlem i den först- nämnda föreningen räknas med. 5 § Även en förening som inte uppfyller kraven i 2–4 §§ ska anses som en ekonomisk förening, om 1.föreningen har till huvudsakligt ändamål att främja medlem- marnas ekonomiska intressen genom att verka för att de deltar på det sätt som anges i 4 § i ekonomisk verksamhet som en eller flera andra föreningar bedriver, 2.föreningens tillgångar till övervägande del består av andelar i den eller de andra föreningarna, och 3.den eller de andra föreningarna utgör ekonomiska föreningar enligt 2–4 §§. Ekonomiska föreningar med extern verksamhet