sou · GZB346 · 2011-05-18 00:00:00 — På publiceras en beskrivning av företagets tjänster liksom de avgifter som tas ut för dessa. Överförings- avgifterna framgår av en bilaga till det standardöverföringsavtal som publiceras på webbplatsen. publicerar information om nättjänster på sin webbplats , på vilken även transmissionsnätsavgift för distributörer publiceras. Denna prislista avser nätavgifter för gasöverföring till underliggande nät- ägare anslutna i . Den nya punkten 3.1.2 b) har kortats ned jämfört med den tidigare bilagans punkt 3.1 b), men i övrigt bedöms sakinnehållet vara detsamma. De transportavtal som kan ingås med de svenska transmissionsnätägarna kallas överföringsavtal () eller nätavtal (). Avtalen tecknas mellan transmis- sionsnätägarna och slutförbrukare och/eller underliggande nät- ägare. Enligt utredningens bedömning torde inte heller denna punkt föranleda några nya åtgärder från svensk sida. Merparten av texten i den tidigare bilagans punkt 3.1 b) har flyttats till den nya punkten 3.1.2 c) där den även har kompletterats ytterligare. Enligt underpunkten 1 avses med nätföreskrifter och/eller standardvillkor bl.a. harmoniserade transportavtal och andra rele- vanta dokument. Det framgår emellertid inte vad transportavtalen ska vara harmoniserade med. och/eller standardvillkor publiceras av såväl som . Informationen från består av allmänna villkor för överföring (AVÖS) liksom information om överföringskapacitet, kapacitetsabonne- mang och prognos över kapacitetsbehov. publicerar på sin webbplats nätavgiftsbestämmelser för nätavgift för distributörer anslutna i . Avgifterna avser överföring av naturgas till distributörers nät i kommuner där har ett transmissionsnät. På webbplatsen publice- ras vidare nätavgiftsbestämmelser för utökat abonnemang. Utred- ningen bedömer att några ytterligare åtgärder från svensk sida inte krävs på denna punkt. Uppgifter enligt underpunkten 2 om relevanta parametrar för gaskvalitet publiceras på Swedegas AB:s webbplats i form av överföringsavtalets bilaga 5, Kvalitetsspecifikationer. Utred- ningen bedömer att några ytterligare åtgärder från svensk sida inte heller krävs på denna punkt. Kravet enligt underpunkten 3 gällande publicering av tryckkrav för alla relevanta punkter gäller i den mån informationen är relevant för nättillträdet. Utan att här gå in på definitionen av relevanta punkter har utredningen inte funnit någon information om tryck- krav för några punkter över huvud taget på någon av de system- ansvarigas webbplatser. Information om tryckkrav för nättillträde torde vara relevant för nättillträdet såväl vad gäller inmatning som uttag. För t.ex. biogas- producenter som vill mata in biogas på naturgasnätet är aktuellt tryckkrav i en potentiell inmatningspunkt av stor betydelse. Det är därför utredningens bedömning att de systemansvariga för trans- missionssystemet, och , bör publicera denna information för alla relevanta punkter. Med utgångspunkt från att samtliga i det svenska trans- missionsnätet tillsammans torde utgöra en relevant punkt och att tryckkravet uppströms respektive torde ligga inom ett och samma intervall bör information vara lätt att publicera i avvaktan på en formell definition av relevanta punkter. Underpunkten 4 ställer krav på publicering av information om förfarandet i händelse av avbrott i avbrytbar kapacitet. På , vilken är den danska systemansvarige aktörens webbplats, framgick att mellan av den sammanlagda bokade kapaciteten i utmatningspunkten i utgjordes av avbrytbar kapacitet. All kapacitet som avtalas i det svenska transmissionssystemet betraktas emellertid som prima, dvs. kapacitet som definieras som icke avbrytbar. Av denna anledning finns det på de svenska system- ansvariga aktörernas webbplatser inte någon publicerad informa- tion om förfarandet i händelse av avbrott i avbrytbar kapacitet. I de allmänna villkoren för överföring i Swedegas naturgassystem (AVÖS 2010) finns bestämmelser rörande avbrott eller begräns- ning. Dessa avbrott eller begränsningar har emellertid inte någon koppling till avbrytbar kapacitet, utan handlar om situationer med fara för personskada, ej uppfyllda säkerhetsbestämmelser eller i det fall den systemansvariga myndigheten () beordrar åtgärder som innebär avbrott eller begränsning av överföring. Det är viktigt att understryka att avbrytbar kapacitet i gasför- ordningens bemärkelse inte är något som de svenska transmissions- nätägarna kan påverka. Detta har flera orsaker. I den svenska marknadsmodellen avtalas kapacitet i det svenska transmissions- systemet mellan transmissionsnätägarna och slutkunder respektive råder det inte någon kapacitetsbrist i det svenska transmissionssystemet, varför all kapacitet som avtalas betraktas som prima under förutsättning att trycket på dansk sida av gränspunkten i är tillräckligt högt. I det överliggande danska transmissionsnätet är emellertid kapaciteten betydligt mer begränsad än i det svenska transmissions- nätet. Av denna anledning tillhandahåller Energinet.dk tre olika kapacitetsprodukter vilka utgörs av prima kapacitet, avbrytbar kapacitet nivå 1 och avbrytbar kapacitet nivå 2. I det fall det finns tillräcklig kapacitet i det danska transmis- sionssystemet för att tillgodose transportkundernas önskemål erbjuds alltid prima kapacitet först. När den prima kapaciteten är fullbokad erbjuds i tur och ordning avbrytbar kapacitet nivå 1 följt av nivå 2. Att kapaciteten betecknas som avbrytbar innebär emel- lertid inte att den riskerar avbrytas i sin helhet. Däremot kan inskränkningar av bokad kapacitet göras av Energinet.dk vid behov. Avbrytbar kapacitet nivå 2 är den kapacitet som inskränks först, varefter nivå 1 kan beröras. Samliga balansansvariga aktörer i är registrerade som i det danska transmissionsnätet. I det fall en svensk balansansvarig aktör med avbrytbar kapacitet i det danska transmis- sionsnätet skulle beröras av en inskränkning i , kommer motsvarande inskränkning att överföras till den svenska sidan. Detta sker vid den matchning av handelsvärden som genomförs av och Energinet.dk. De svenska transmissionsnätägarna har således inte någon kännedom om vilka handelsaktörer som eventuellt kan beröras av inskränkningar av bokad kapacitet i det danska transmissionsnätet. Med den svenska marknadsmodellen är frågan om avbrytbar kapacitet i gasförordningens bemärkelse något som får konse- kvenser för de balansansvarigas handelsverksamhet och har således inget att göra med de avtal som tecknas med de svenska transmissionsnätägarna. Balansansvariga aktörer i som bokar avbrytbar kapacitet genom det danska transmissionsnätet bör däremot i avtal med sina kunder ha bestämmelser som ger dem rätt att minska förbruk- ningen hos de kunder som omfattas av balansansvaret. Därigenom kan risken för inskränkningar i det danska transmissionssystemet avspeglas på den svenska marknaden. Vid en överföring av systembalansansvaret till kommer företaget få tillgång till Svenska kraftnäts nuvarande insyn i handeln över . kan således få insyn i vilka balansansvariga som kan påverkas av inskränkningar i avbrytbar kapacitet i det danska transmissionsnätet. Däremot kommer det även fortsättningsvis vara upp till de balansansvariga aktörerna att föra eventuella begränsningar vidare till sina respektive kunder. Punkterna 3.1.2 d–f motsvaras enligt utredningens bedömning i sak av den tidigare bilagans punkter 3.1 c–e. I egenskap av ägare till transmissionsnät åligger det och att publicera harmoniserade förfaranden för användning av överföringssystemet enligt 3.1.2 d). Det framgår inte heller av denna punkt i förhållande till vad som förfarandena ska vara harmoniserade. Enligt utredningens bedömning publicerar dock bägge företagen information om förfaranden för användning av överföringssystemet, om än i olika omfattning. Även villkor för kapacitetstilldelning, enligt underpunkten e), publiceras på bägge de systemansvariga aktörernas webbplatser. Information om hantering av överbelastning publiceras vare sig av eller . hänvisar emellertid i detta avseende till länk från företagets webbplats till . Med den svenska marknadsmodellen bedömer utredningen att information om förfaranden för att motverka hamstring liksom information om återanvändning av kapacitet inte är relevant. Detta beror på att den svenska marknadsmodellens form för kapacitets- tilldelning inte ger något utrymme för strategiska överbokningar i syfte att utestänga andra aktörer. Publicering av information kring andrahandsmarknaden för kapacitet enligt underpunkten f) sker inte då det ännu inte har inrättats någon sådan andra- handsmarknad i . Detta beror på att det inte har uppstått någon kapacitetsbrist i det svenska transmissionssystemet, i kombi- nation med den svenska marknadsmodellens funktion. Punkten 3.1.2 g), vilken berör regler om balansering och metod för beräkning av avgifter för obalans, är ny och saknar enligt utred- ningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. Utred- ningen bedömer emellertid att det avtal om balansansvar som teck- nas mellan de balansansvariga och uppfyller kravet enligt punkten 3.1.2 g). Eftersom balansavtalet offentliggörs bedömer utredningen att punkten inte föranleder några åtgärder från svensk sida . 3.1.2 h) motsvaras enligt utredningens bedömning i allt väsent- ligt av den tidigare bilagans punkt 3.1 f). bilagans mening existerar dock inte på den svenska gasmarknaden enligt utredningens bedömning. Informationen ska dock offentliggöras i förekommande fall, dvs. i det fall det existerar flexibilitets- och toleransnivåer som utan särskild avgift inkluderas i transporttjänsterna. Punkten 3.1.2 i) motsvaras enligt utredningens bedömning i allt väsentligt av den tidigare bilagans punkt ). Hänvisningen till bilagans punkt 3.2 är emellertid ny och ersätter den tidigare skrivningens hänvisning till gasmarknadsdirektivets artikel 2.14 vilken består av definitionen av begreppet stödtjänster. Genom den nya hänvisningen blir punktens krav tydligare. skärps kravet eftersom förordningens bilaga är direkt gällande och tillämp- lig i samtliga medlemsstater. Kravet på att systemansvariga ska offent- liggöra vem eller vilka som är driftsansvariga för de sammanlänkande systemen eller anläggningarna saknar enligt utredningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. Enligt utredningens bedömning bör punkten 3.1.2 i) föranleda åtgärder från Swedegas AB:s sida vad gäller kravet på offentlig- görande av information om relevanta sammanlänkningspunkter enligt definitionen i bilagans punkt 3.2. Vidare bedömer utred- ningen att kravet på att offentliggöra namn på driftsansvariga för sammanlänkade system eller anläggningar föranleder åtgärder från Swedegas AB:s sida. Punkten 3.1.2 j) motsvaras av den tidigare bilagans punkt 3.1 i) och torde således inte föranleda några nya åtgärder från svensk sida jämfört med tidigare. Punkten 3.1.2 k) är ny och saknar enligt utredningens bedöm- ning motsvarighet i den tidigare bilagan. Kravet på att system- ansvariga ska offentliggöra information om nödmekanismer som t.ex. bortkoppling av olika typer av kundgrupper, bedömer utred- ningen föranleda åtgärder från och . Vid en framtida överföring av dagens systemansvarsverksamhet för gas från till en ny aktör bör kravet beaktas speciellt. Punkten har även en direkt koppling till utredningens arbete med genomförande av gasförsörjningsförordningen. Punkten 3.1.2 l) är ny och saknar enligt utredningens bedöm- ning motsvarighet i den tidigare bilagan. Kravet på att system- ansvariga ska offentliggöra information om förfaranden för samman- länkningspunkter som är av betydelse för nätanvändares tillträde och som avser driftskompabilitet bedömer utredningen i första hand föranleda åtgärder från Swedegas AB:s sida. Kravet på offentliggörande av information om förfaranden för nominering, matchning, balansering m.m. som är av betydelse för nätanvändares tillträde, bedömer utredningen vara uppfyllt genom nuvarande balansavtal. Vid en framtida överföring av systemansvars- verksamheten för gas hos till en ny aktör bör denna punkt emellertid speciellt beaktas. Även punkten 3.1.2 m) är ny och saknar enligt utredningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. Kravet på att system- ansvariga ska offentliggöra detaljerad och uttömmande information om metoden för beräkning av den tekniska kapaciteten torde beröra såväl som . 5.1.2Punkten 3.2 Fastställande av alla punkter som är relevanta för uppfyllandet av kraven på transparens Här fastställs vilka punkter som ska omfattas av definitionen rele- vanta punkter. De relevanta punkterna ska åtminstone omfatta följ- ande punkter: a)Alla inmatnings- och uttagspunkter till och från ett överför- ingsnät som drivs av en systemansvarig, med undantag för uttagspunkter som är anslutna till en enskild slutförbrukare och med undantag för inmatningspunkter som är direkt kopp- lade till en enskild producents produktionsanläggning som är belägen inom EU. b)Alla inmatnings- och uttagspunkter som sammanlänkar de system- ansvarigas balanseringsområden. c)Alla punkter som sammanlänkar den systemansvariges nät med en LNG-terminal, fysiska marknadsplatser för gashandel, lagrings- och produktionsanläggningar, såvida inte dessa produktionsan- läggningar omfattas av undantag enligt punkten a). d)Alla punkter som sammanlänkar en viss systemansvarigs nät med sådan infrastruktur som krävs för tillhandahållandet av stöd- tjänster enligt definitionen i gasmarknadsdirektivets artikel 2.14. Utredningens bedömning: Med anledning av ändringarna i bilagans punkt 3.2.1 bör i samråd med branschens aktörer på nytt definiera de relevanta punkterna i det svenska transmissionssystemet enligt bilagans krav. Punkten 3.2.1 a) motsvarar enligt utredningens bedömning den tidigare bilagans punkt 3.2 a). Enligt den tidigare skrivningen omfattades emellertid endast alla inmatningspunkter i den system- ansvariges nät. I den nya skrivningen framgår det tydligt att enskilda slutförbrukares uttagspunkter, liksom enskilda produ- centers inmatningspunkter, ska undantas. De inmatningspunkter som enligt utredningens bedömning torde betraktas som relevanta är det svenska transmissions- systemets inmatningspunkt i samt lagerpunkten i natur- lagret i Skallen. Då en lagerpunkt är att betrakta som såväl inmatnings- som uttagspunkt bedömer utredningen att lager- punkten i naturgaslagret i Skallen bör definieras som en relevant punkt även i egenskap av uttagspunkt. Vidare är det utredningens uppfattning att samtliga i det svenska transmissions- systemet tillsammans bör utgöra en relevant punkt. Dessa tre rele- vanta punkter torde tillsammans omfatta all entry/exit i det svenska transmissionssystemet då det inte finns någon exit i transit- hänseende. Punkten 3.2.1 b) är ny och saknar enligt utredningens bedöm- ning motsvarighet i den tidigare bilagan. Enligt utredningens bedöm- ning utgör det svenska naturgassystemet i sin helhet ett balanserings- område. För svenskt vidkommande torde således inmatningspunkten i även kunna betraktas som en relevant punkt i egenskap av sammanlänkningspunkt mellan två balanseringsområden. Punkten 3.2.1 c) är enligt utredningens bedömning en vidare- utveckling av de tidigare punkterna 3.2 d) och 3.2 e). Lagerpunkten i naturgaslagret i Skallen torde inte omfattas av undantaget enligt 3.2.1 a) varför utredningen bedömer att denna punkt bör definieras som en relevant punkt. Punkten 3.2.1 d) motsvaras i allt väsentligt av den tidigare bilagans punkt 3.2 f). Punkten hänvisar till gasmarknadsdirektivets artikel 2.14 vilken definierar begreppet stödtjänster. Med stöd- tjänster avses de tjänster som är nödvändiga för tillträdet till och driften av överförings- eller distributionsnät eller LNG-anlägg- ningar och/eller lagringsanläggningar, inklusive lastbalans, bland- ning och injektion av inerta gaser med undantaget anläggningar som uteslutande är förbehållna systemansvariga för överförings- systemet när de utför sina uppgifter. I det fall de relevanta punkterna i det svenska transmissionssystemet definieras som inmatningspunkten i , lagerpunkten i naturgaslagret i Skallen och samtliga MR- stationer samlade i en relevant punkt bedömer utredningen kravet enligt 3.2.1 d) vara uppfyllt. Enligt punkten 3.2.2 ska information till enskilda slutförbrukare och till produktionsanläggningar, som inte omfattas av definitionen av relevanta punkter enligt punkten 3.2.1 a), offentliggöras i samlad form, åtminstone per balanseringsområde. Av stycket framgår även att kumuleringen av enskilda slutförbrukare och av produktions- anläggningar, som inte omfattas av definitionen av relevanta punk- ter enligt punkten 3.2.1 a), ska betraktas som en relevant punkt vid bilagans tillämpning. Utredningens bedömning: Det bör finnas tre relevanta punkter i det svenska transmissionssystemet för gas. Punkten 3.2.2 är ny och saknar enligt utredningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. Enligt utredningens bedömning bör det enligt bilagans nya skrivning finnas tre relevanta punkter i det svenska transmissionssystemet för gas. I punkten 3.2.3 används uttrycket överföringsansvariga (trans- mission operators) i stället för uttrycket systemansvariga. Utred- ningen utgår emellertid från att en aktör som bedriver transmissionsverksamhet i är att betrakta som en TSO. Av punkten framgår att systemansvariga ska omfattas av undantag från att offentliggöra information enligt kraven i bilagans punkt 3.3 i de fall: punkter mellan två eller flera systemansvariga sköts enbart av de berörda systemansvariga utan någon som helst avtalsenlig eller funktionsmässig inblandning från systemanvändare, eller punkter förbinder ett transmissionssystem med ett distribu- tionssystem och det inte finns någon avtalsbetingad överbelast- ning vid dessa punkter. Den nationella tillsynsmyndigheten får dock kräva att de system- ansvariga ska offentliggöra de krav som förtecknas i punkt 3.3 för grupper av eller alla de undantagna punkterna. I dessa fall ska informationen, i den mån den är tillgänglig för den system- ansvarige, offentliggöras i samlad form på lämplig nivå, åtminstone per balanseringsområde. De aggregerade punkterna ska vid tillämp- ningen av bilagan betraktas som en relevant punkt. Utredningens bedömning: Samtliga i det svenska naturgassystemet bör kunna betraktas som en relevant punkt. och bör kunna undantas från krav på offentliggörande av vissa uppgifter enligt bilagans punkt 3.3. 5.1.3Punkten 3.3 Uppgifter som ska offentliggöras för alla relevanta punkter och tidsplanen för offentliggörandet Av punkten 3.3.1 framgår att de systemansvariga för alla relevanta punkter ska offentliggöra sådana uppgifter som förtecknas i leden a–g för samtliga tjänster och stödtjänster som tillhandahålls. Dessa sifferuppgifter ska offentliggöras i form av numeriska uppgifter, med tim- eller dagsbaserade perioder som motsvarar den minsta referensperioden för kapacitetsbokning, nominering och reno- minering samt den minsta betalningsperiod för vilken avgifterna för obalans beräknas. Om den minsta referensperioden avviker från en daglig period ska den information som anges i leden a–g också göras tillgänglig för den dagliga perioden. Denna information och uppdateringarna ska offentliggöras så snart den systemansvarige har tillgång till Kravet på offentliggörandet ska läsas som att det i praktiken ska ske i realtid. De uppgifter som ska offentliggöras för alla relevanta punkter är följande: a)Teknisk kapacitet för flöden i båda riktningar. b)Total avtalad fast och avbrytbar kapacitet i båda riktningar. c)Nomineringar och renomineringar i båda riktningar. d)Tillgänglig fast och avbrytbar kapacitet i båda riktningar. e)Faktiska fysiska flöden. f)Planerat och faktiskt avbrott i avbrytbar kapacitet. g)Planerade och oplanerade avbrott i fasta tjänster och informa- tion om återupprättande av fasta tjänster. Som exempel ges systemunderhåll och trolig varaktighet för avbrott på grund av underhåll. Planerade avbrott ska offentliggöras minst i förväg. Utredningens bedömning: bör i egenskap av ägare till gränsöverskridande nät kunna ansöka om undantag från kravet på fysisk kapacitet i båda riktningar i enligt gasförsörjningsförordningen. bör oavsett eventuellt undantag offentliggöra status för kapacitet i båda riktningar i . I detta avseende bör tydliggöras huruvida kapaciteten avser såväl fysisk som virtuell kapacitet i båda riktningar. Vissa av skrivningarna i den tidigare bilagans punkt 3.3.1 har flyttats till den nya bilagans punkt 3.1.1 vilken fastställer formerna för offentliggörandet. I övrigt har den inledande texten i punkten 3.3.1 kompletterats med krav på uppgifternas upplösning liksom referensperiod. Punkten 3.3.1 a) motsvaras enligt utredningens bedömning av den tidigare bilagans punkt 3.3.1 a). Däremot har den tidigare skrivningen högsta möjliga tekniska kapacitet ersatts av teknisk kapacitet. Utredningen bedömer att denna punkt inte föranleder några nya krav på åtgärder från svensk sida jämfört med tidigare. I punkten 3.3.1 b) har texten kompletterats med fast kapacitet liksom i båda riktningar. Enligt utredningens bedömning i avsnitt 5.5 bör den svenska systemansvariga aktören, i egenskap av ägare till gränsöverskridande nät, kunna söka om undantag från kravet på fysisk kapacitet i båda riktningar i enligt gasförsörjningsförordningen. Oavsett om så sker och oavsett om ansökan blir godkänd eller ej, bedömer utredningen emellertid att bör offentliggöra status för kapacitet i båda riktningar i . I detta avseende bör tydliggöras huruvida kapa- citeten avser såväl fysisk som virtuell kapacitet i båda riktningar. Punkten 3.3.1 c) är ny och saknar enligt utredningens bedöm- ning motsvarighet i den tidigare bilagan. Kravet på att offentliggöra nomineringar och renomineringar i bägge riktningar träffar . Vid en överföring av dagens systemansvarsverk- samhet för gas från till en ny aktör bör punkten speciellt beaktas. Punkten 3.3.1 d) är enligt utredningens bedömning en komplet- terad variant av den tidigare bilagans punkt 3.3.1 c), vilken endast avsåg tillgänglig kapacitet. Av punkten framgår nu att information om tillgänglig fast såväl som avbrytbar kapacitet i båda riktningar ska offentliggöras av den systemansvarige. Utredningens bedöm- ning av denna punkt överensstämmer med bedömningen av punkten 3.3.1 b). Kravet enligt punkten 3.3.1 e) om offentliggörande av faktiska flöden är nytt och saknar enligt utredningens bedömning mot- svarighet i den tidigare bilagan. Kravet bör i första hand träffa i egenskap av ägare till gränsöverskridande nät. publicerar information om faktiska flöden. Punkten 3.3.1 f) är ny och saknar enligt utredningens bedöm- ning motsvarighet i den tidigare bilagan. Krav på offentliggörande av planerat och faktiskt avbrott av avbrytbar kapacitet bör enligt utredningen inte föranleda några åtgärder från svensk sida, så länge det rör sig om den typ av avbrytbar kapacitet som beskrivits i bedömningen under punkten 3.1.2 c). När det gäller avbrott eller begränsningar med koppling till situationer med fara för personskada, ej uppfyllda säkerhets- bestämmelser eller verkställande av åtgärder enligt den system- ansvariga myndigheten, omfattas dessa redan av de allmänna villkoren för överföring i Swedegas naturgassystem (AVÖS 2010). Även punkten 3.3.1 g) är ny och saknar enligt utredningens bedömning motsvarighet i den tidigare bilagan. Kravet på offent- liggörande av planerade och oplanerade avbrott i fasta tjänster och information om återupprättande av fasta tjänster torde enligt utred- ningens bedömning föranleda åtgärder från såväl Swedegas AB:s sida vad gäller gränspunkten i som från E.ON Gas Sverige AB:s sida vad gäller lagerpunkten i Skallen. Enligt bedömningen av punkten 3.2.3 torde omfattas av det undantag som har beskrivits. Av punkten 3.3.2 framgår att uppgifter i enlighet med punkt 3.3.1 a), b) och d) ska offentliggöras åtminstone 18 månader i förväg för alla relevanta punkter.