sou · GYB393 · 2011-01-01 00:00:00 — Att skapa arbeten Löner, anställningsskydd och konkurrens Löner, anställningsskydd och konkurrens Bilaga 5–7 till SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. utarbetas av en arbetsgrupp under strukturenhet. Utredningens fokus ligger på att analysera den svenska arbetsmarknadens funktionssätt med särskild tonvikt på åtgärder för att öka den varaktiga sysselsättningen och minska jämviktsarbetslösheten. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier på uppdrag av utredningen. Dessa presenteras som självständiga bilagor till . Syftet med bilagorna är dels att de ska bidra till att sprida ny forskning och bidra till debatt om angelägna ekonomisk-politiska frågor, dels utgöra underlag för huvudbetänkande Denna volym innehåller bilaga 5 till 7. Bilagorna berör aspekter som är relevanta för arbetsgivares efterfrågan på arbetskraft. Bilaga 5 diskuterar lönebildningen med fokus på vilken bety- delse den har för arbetslöshet och sysselsättning. Författare är professor vid , . Bilaga 6 analyserar det svenska anställningsskyddet och kontrast- erar det svenska regelverket med resultaten från internationell forskning kring anställningsskyddets effekter på sysselsättning och produktivitet. Författare är professor vid Ecole Polytechnique i . Bilaga 7 innehåller empiriska analyser av hur olika svenska del- arbetsmarknader har påverkats i termer av sysselsättning, sjuk- skrivningar och löner när konkurrenssituationen har förändrats genom till exempel konkurrensutsättning av tidigare offentliga monopol. Författare är doktoranderna vid , och vid () och , . Arbetet med långtidsutredningen följs av en rådgivande grupp () bestående av professorerna (ord- förande) vid () på , vid Centre de Recherche en Économie et Statistique (CREST) i , Per Krusell vid IIES, vid och vid . Arbetet med leds av docent tillsammans med , , , och professor , samtliga verksamma vid . Särskilt tack riktas till och för hjälp med redigering av manus. Ansvaret för innehåll och bedömningar i bilagor vilar helt på bilagornas författare. Fungerar den svenska lönebildningen? Konkurrens och sysstelsättning – en empirisk studie av fem marknader Bilaga 5 till LU2011 Fungerar den svenska lönebildningen? * Jag är tacksam för synpunkter från , , , , , , samt deltagare i seminarier vid långtids- utredningens konferens och på . Lönebildning och arbetslöshet ..................................... Varför finns det arbetslöshet?................................................. Institutionella faktorer och arbetslöshet................................ Varför arbetslösheten dröjer sig kvar ..................................... Lönebildningen på aggregerad nivå .............................. Långsam återhämtning av sysselsättningen............................ Normer och spelregler för en fungerande lönebildning.... Nominella och reala löner ....................................................... Konkurrenskraft och Europanorm......................................... 4.3Löner och sysselsättning vid flytande växelkurs och 4.4 Löneökningarna kan bli alltför låga ........................................ Bilaga 5 till LU2011 Koordinering och löneledarskap ............................................. Varför inte lägre löneökningar?............................................... Betydelsen av en oberoende riksbank ..................................... Lönestruktur och sysselsättning – en tvärsnittsanalys ..... 5.1Skillnader i sysselsättning och löner mellan olika Sysselsättningsgrad och relativlön för olika Sysselsättning och relativlön för olika åldersgrupper ............ 5.4Sysselsättning och relativlön för personer med olika 5.5Statistisk analys av sambandet mellan sysselsättning och Har obalanserna ökat eller minskat?....................................... Sammanfattning och slutsatser .................................... Swedish wage formation - does it work? English summary ...111 Arbetsmarknaden är en marknad där det normalt råder utbuds- överskott. Då efterfrågan på arbetskraft beror på lönen så är arbets- löshetsproblemet i hög grad ett lönebildningsproblem. Enligt vanlig ekonomisk teori finns det en långsiktig jämviktsnivå för arbetslösheten. Om arbetslösheten sjunker under denna nivå så leder det till att lönerna stiger snabbt. Det är därför omöjligt att varaktigt hålla arbetslösheten under jämviktsnivån. kan visserligen kortsiktigt höja efterfrågan och sysselsättning genom en expansiv penningpolitik, men kommer inflationen att öka och måste höja räntan för att inte tappa kontrollen över inflationen. I denna uppsats analyseras sysselsättningen i med fokus på arbetskraftsefterfrågan och lönebildning. Frågor som diskuteras är vilka faktorer som påverkar jämviktsarbetslösheten, varför arbetslösheten är högre nu än och vilken roll lönebildningen spelar för sysselsättningen. I kapitel 2 ges en kort teoretisk bakgrund. Kapitlet beskriver olika teorier som förklarar varför vi har arbetslöshet i en marknads- ekonomi, vilken roll institutionella faktorer spelar, och varför hög arbetslöshet tenderar att stanna kvar när den väl uppkommit. I kapitel 3 analyseras löneutvecklingen och hur den sammanhänger med inflation och arbetsmarknadsläge. I kapitel 4 diskuteras vad som är lämpliga normer och spelregler för löne- bildningen i en ekonomi med flytande växelkurs och inflationsmål. I kapitel 5 analyseras i vilken mån arbetslösheten kan ses som ett strukturproblem som handlar om löner och sysselsättning för vissa grupper snarare än om lönenivån i stort. Skillnaderna i lön och sysselsättningsgrad mellan olika utbildningsgrupper dokumenteras, liksom även skillnader mellan åldersgrupper och personer med olika födelseland. Sambandet mellan sysselsättnings- och löneut- Bilaga 5 till LU2011 veckling för olika grupper analyseras. Kapitel 6 innehåller en sammanfattning och slutsatser. Uppsatsen är ett försök till resonemang om sysselsättnings- frågan. Analysen bygger på relevant forskning men reflekterar också i hög grad författarens egen bedömning och tolkning. 2 Lönebildning och arbetslöshet 2.1Varför finns det arbetslöshet? Som teoretisk utgångspunkt för analysen används den så kallade effektivitetslöneteorin. Denna teori förklarar varför det normalt råder utbudsöverskott på arbetsmarknaden. Sedan diskuteras andra faktorer som fackföreningarnas roll och matchningsproblem på arbetsmarknaden. Effektivitetslöneteorin förklarar den långsiktiga jämviktsarbetslösheten, ofta kallad den naturliga arbetslösheten. Begreppet naturlig skall inte uppfattas som en värdering att denna arbetslöshet är önskvärd utan som att denna nivå på arbetslösheten uppstår som en följd av hur det ekonomiska systemet fungerar. Den naturliga arbetslösheten är den nivå som etableras på lång sikt om ekonomin inte utsätts för några störningar. Det skall heller inte tolkas som att den naturliga arbets- lösheten är opåverkbar. Tvärtom beror den naturliga arbetslösheten på institutionella förhållanden som kostnader för att anställa och avskeda, ersättningssystem etc. Lönebildningssystemet har stor betydelse för jämviktsarbetslösheten. Parternas relativa styrka, organisation och de mål de har när det gäller löner och syssel- sättning påverkar jämviktsarbetslösheten. På kort sikt kan arbetslösheten avvika från jämviktsarbets- lösheten. Dessa avvikelser brukar kallas cyklisk arbetslöshet. Variation- erna i cyklisk arbetslöshet beror på att löner och priser inte anpassar sig om det händer något i ekonomin. I denna uppsats diskuteras främst hur jämviktsarbetslösheten bestäms snarare än de cykliska variationerna. Bilaga 5 till LU2011 Låt oss börja med att bortse ifrån fackföreningar. Vi antar att både priser och löner sätts av företagen och att produktmarknaden karakteriseras av monopolistisk konkurrens. Man kan tro att alla företag skulle vilja sätta så låg lön som möjligt, men företagen måste också tänka på att behålla kompetent arbetskraft. En del av de anställda byter jobb . De kan ha många skäl till detta, men lönen är en faktor som kan påverka beslutet att byta jobb. När folk slutar uppstår kostnader för att rekrytera och träna upp ny personal och dessa kostnader är betydande. Det kan också uppstå störningar i produktionen när kunniga medarbetare slutar och oerfarna arbetare gör misstag. Om företaget sätter en låg lön relativt andra företag så kommer många av de anställda att se sig om efter andra jobb och lämna företaget så fort de får ett bättre bud. Personalomsättningen blir hög. Företaget måste därför balansera kostnadsbesparingen av en lägre lön mot kostnaderna för ökad personalomsättning när lönen sänks. Den optimala lönen är den lön som minimerar de totala arbetskrafts- kostnaderna per anställd. Denna lön kan sägas vara den effektiva, eller kostnadsminimerande lönen sett ur företagets synpunkt. Givet denna lön så sätter företaget ett vinstmaximerande pris och anställer så många arbetare att man kan producera det som efterfrågas. Denna teori förklarar varför det inte är önskvärt för företaget att sänka lönen även om det finns arbetslösa arbetare utanför fabriks- grinden som är beredda att jobba för en lägre lön. definierade arbetslösheten som ofrivillig om det finns arbetslösa arbetare som är beredda och kapabla att utföra jobbet till en något lägre lön än den som gäller men det finns inga jobb för dem. I denna mening är arbetslösheten ofrivillig i effektivitets- lönemodellen.1 Låt oss nu tänka oss att arbetslösheten sjunker. Hur påverkas företagets optimala lön? Eftersom det nu blir lättare att hitta alternativa jobb så ökar personalomsättningen för en given relativ- lön. Detta ökar kostnaderna för personalomsättning så företagets optimala relativlön stiger. Resultatet är att företaget vill höja sin relativlön. När alla företag vill höja sin relativlön så drivs den allmänna lönenivån upp och sysselsättningen sjunker. 1 En definition är att arbetslösa är de som vill jobba, kan jobba och söker jobb. En invänd- ning mot detta resonemang är att de arbetslösa kunde erbjuda sig att köpa jobben genom att betala direkt eller jobba för låg lön i början av anställningen. Detta diskuteras längre fram. Bilaga 5 till LU2011 För att analysera jämvikten på arbetsmarknaden tänker vi oss att alla företag är likadana och befinner sig i samma situation. Jäm- vikten på arbetsmarknaden illustreras i Figur 1. Den nedåt lutande kurvan visar det typiska företagets önskade relativlön. Ju högre arbetslösheten är desto mindre problem har företagen med personal- omsättning, och desto lägre relativlön vill de sätta. Om arbetslösheten sjunker så vill alla företag höja sin relativlön. Men i jämvikt kan inte alla företag ha en relativlön som är högre eller lägre än ett utan de sätter samma lön. Relativlönen måste vara ett. Den horisontella linjen visar att relativlönen måste vara 1 i jämvikt. Skärnings- punkten anger den långsiktiga jämviktsarbetslösheten, som också kallas den naturliga arbetslösheten. Figur 1 Bestämning av den naturliga arbetslöshetsnivån Om arbetslösheten är högre än den naturliga nivån så vill alla före- tag sänka sina relativlöner och det blir en press nedåt på lönerna. Om arbetslösheten är lägre än den naturliga nivån så bjuder före- tagen över varandra och lönenivån stiger. Bilaga 5 till LU2011 lönen sätts på ett sådant sätt att det råder utbudsöverskott på arbetsmarknaden.2 Figur 2 Sysselsättning och löneförändringar Det finns starkt empiriskt stöd för effektivitetslöneteorin. Omsättningen av arbetskraft är stor och procyklisk därför att många slutar när det finns gott om jobb (Akerlof, , Yellen 1988, och 1994). Enkätundersökningar visar att risken att förlora kompetent personal är ett viktigt skäl varför företag inte vill sänka lönerna (Blinder och 1990, och 1997). Det finns också belägg för att sysselsättningen främst bestäms av efterfrågan på arbetskraft. , och (2010) studerade vad som bestämmer variationer i antalet anställda på företagsnivå. De fann tydliga effekter på antalet anställda av för- ändringar i lönerna och produktefterfrågan, vilket stämmer med teorier där sysselsättningen bestäms av efterfrågan.3 För båda 2Effektivitetslöneteorin baserad på omsättning av arbetskraft formulerades av Phelps (1967), Stiglitz (1974), Schlicht (1978) och Salop (1979). 3Löner avser här real lönekostnad mätt som lön per anställd i förhållande till konkurrent- ernas priser. Mått på förändringar i produktefterfrågan konstruerades utifrån kännedom om företagens branschtillhörighet och exportandelar. De finner inget belägg för att antalet jobbsökande i sig påverkar det antal jobb som tillsätts, så som förutspås av sökteorin. Bilaga 5 till LU2011 variablerna är elasticiteten ungefär ett. En procents ökning av lönen (relativt konkurrentpriserna) sänker sysselsättningen med ungefär en procent och en procents ökning i produktefterfrågan höjer syssel- sättningen med ungefär en procent. En stor mängd så kallade lyckostudier där man frågar folk om deras välbefinnande visar att arbetslöshet har mycket negativa effekter på välbefinnandet. Det handlar inte bara om förlorade inkomster utan också om förlust av sociala kontakter och känslan av struktur och mening i tillvaron. Exempel är och (1994) och Blanchflower och (2004).4 Dessa studier stödjer före- ställningen att arbetslösheten är ofrivillig och att de arbetslösa, i de allra flesta fall, skulle vilja arbeta om de fick ett jobb. Alla arbetslösa söker inte alla jobb, men det finns oftast flera kvali- ficerade sökande till ett ledigt jobb. Sysselsättningen bestäms därför främst av efterfrågan på arbetskraft. Detta innebär inte att utbudssidan saknar betydelse. Hur de arbetslösa söker jobb påverkar sysselsättningen via lönebildningen. Att lönerna hålls tillbaka vid hög arbetslöshet beror på att det är många arbetslösa som konkurrerar om jobben. Men om de arbets- lösa söker jobb i mindre utsträckning så verkar arbetslösheten i mindre grad återhållande på lönerna. Den som är arbetslös söker inte alla jobb som finns. För det första är det bara ett begränsat antal jobb som en viss individ har chans att få. För det andra finns det normalt jobb som den arbets- löse skulle kunna få men som han/hon inte söker därför att de inte är tillräckligt attraktiva för just den individen. Lönen kan vara låg, arbetsuppgifterna kan passa dåligt för just den personen, kanske man måste flytta eller vara beredd att pendla lång väg för att ta ett visst jobb. Om man tror att man kan få ett bättre jobb inom rimlig tid kan det vara värt att vänta. Men om de arbetslösa inte söker jobben så blir det lättare att få jobb för den som faktiskt söker, omsättningen av arbetskraft ökar, och vi får en press uppåt på lönerna. Ett enkelt exempel illustrerar detta. Antag att arbetslösa personer söker ett visst antal jobb . De har samma chans att få alla jobben men olika jobb kan vara mer eller mindre attraktiva för en viss person. Arbetslösheten ligger på jämviktsnivån. Låt oss nu tänka oss att a-kassan höjs och de arbetslösa blir mindre angelägna att snabbt få jobb. De väljer bort av de jobb de tidigare sökte. Då blir den lönedämpande effekten av arbetslösheten 90 pro- 4 Se , Knabe och Rätzel (2010) för översikt och referenser. Bilaga 5 till LU2011 cent av vad den var förut så arbetslösheten måste vara högre för att få samma lönedämpande effekt. Den naturliga arbetslösheten blir då högre (1/0,9). Effektivitetslöneteori förklarar varför det normalt finns arbets- löshet i en marknadsekonomi . Fastän det finns arbetslösa arbetare som skulle vara beredda att jobba till en lägre lön så vill företaget inte sänka lönen. Ett annat skäl till att lönerna fortsätter att öka fastän arbetslösheten är hög är att de anställda kan hota med att strejka eller vidta andra konfliktåtgärder om de inte får vad de anser vara rimliga lönehöjningar. För många företag medför en strejk mycket stora kostnader. I dagens produktion med komplicerad produktion och leverans av insatsvaror i sista stund kan en liten grupp anställda åstadkomma en mycket stor ekonomisk förlust genom att strejka. Kostnader för att avskeda, nyanställa, och lära upp nya medarbetare gör att företaget inte kan hota att byta ut en stor del av de anställda.5 I en situation där de anställda kan agera kollektivt och stoppa produktionen uppstår en förhandlingssituation mellan företag och de anställda som kollektiv. Då är det naturligt att de anställda organiserar sig på något sätt. Fackföreningar uppstod som en följd av industrialiseringen. Bildandet av fackföreningar är ett sätt att stärka arbetarnas förhandlingsstyrka men möjligheten till konflikt skulle finnas där även om man inte hade någon fackförening. Det kan faktiskt ligga i arbetsgivarens intresse att ha en motpart att förhandla med. Spontana och oorganiserade strejker ligger knappast i arbetsgivarens intresse.6 Med hot om strejk kan fackföreningarna kräva en högre lön än vad företaget själv skulle sätta. Facket lägger på ett pålägg på arbets- givarens föredragna lön. Detta skiftar lönekurvan uppåt och höjer arbetslösheten i jämvikt (Figur 3). När alla fackföreningar försöker höja relativlönen i sitt företag, eller sin bransch, så blir slut- resultatet att arbetslösheten stiger utan att relativlönerna ändrats. 5Kostnader för att anställa och avskeda betonas i insider-outsider teorin som skäl till att insiders på arbetsmarknaden har stark förhandlingsposition; se Lindbeck-Snower (2001) för en diskussion av dessa kostnader och en översikt över litteraturen. 6Hanes (1993) kopplar ökad nominell lönestelhet till arbetarnas möjlig- heter att strejka i den framväxande storskaliga industrin. Bilaga 5 till LU2011 Figur 3 Löneförhandlingar och arbetslöshet Arbetsmarknadens parter har dock insett detta pro- blem och i de flesta avtalsrörelser har det funnits en större eller mindre grad av koordinering för att förhindra att en kapplöpning om lönerna driver upp jämviktsarbetslösheten. Calmfors-Driffill (1988) hävdade att det bästa utfallet för sysselsättningen nås vid antingen helt decentraliserade förhandlingar på företagsnivå eller helt centraliserade förhandlingar.7 Om förhandlingarna sker på företagsnivå så hålls lönerna tillbaka av den hårda konkurrensen mellan enskilda företag. Om förhandlingar sker på central nivå, eller man har en hög grad av koordinering, så inser parterna att deras avtal påverkar makroekonomin i stort. Alla får vara med och betala för en hög arbetslöshet och fackföreningarna tar hänsyn till detta och håller tillbaka sina lönekrav. Mellantinget, förhandlingar på branschnivå, ger det sämsta ut- fallet. Fackföreningar på branschnivå har tillräckligt stark mono- polställning för att kunna pressa upp sina löner men är de för små för att det skall finnas någon stark koppling mellan den egna lönen och samhällsekonomin i stort. Förbunden ser därför främst till den egna reallönen. Alla fackföreningar försöker få lite 7 Calmfors-Driffills analys är nära relaterad till (1982); se Calmfors (1993) för en översikt över denna litteratur. Bilaga 5 till LU2011 mer än de andra och kapplöpningen om lönehöjningar leder till höga lönekrav och låg sysselsättning. Att förhandlingar på förbundsnivå leder till ett dåligt utfall beror inte för att förbunden inte förstår sambandet mellan löne- ökningar och arbetslöshet, utan på att de inte har rationella skäl att ta hänsyn till det makroekonomiska utfallet när de bestämmer sina egna lönekrav. Om en fackförening håller tillbaka sina lönekrav så innebär det att deras medlemmar får lägre löneökningar än andra utan att det påverkar samhällsekonomin i någon större utsträckning. Fackföreningarnas rationella, men icke koordinerade beteende leder till ett dåligt utfall för samhället i stort. Arbetsmarknaden karakteriseras av en hög grad av heterogenitet. Varje person är unik och varje jobb ställer speciella krav. Även om total efterfrågan och totalt utbud av arbetskraft skulle vara lika så skulle det fortfarande uppstå arbetslöshet när arbetssökande och arbetsgivare söker efter en lämplig partner. Sådana matchnings- problem är ett ytterligare skäl till att arbetslöshet normalt före- kommer i en marknadsekonomi. Den så kallade sök-matchningsteorin fokuserar på bristande information som ett skäl till att arbetslöshet normalt förekommer i en marknadsekonomi (Pissarides 2000). Antalet anställningar som skapas beror enligt en så kallad match- ningsfunktion på hur många arbetslösa som söker jobb och hur intensivt de söker, samt på antalet vakanser.8 Sökbeteendet har enligt denna teori en direkt effekt på antalet jobb som tillsätts.9 Teorin fokuserar på sökbeteendet och lönebildningen modelleras ofta som en förhandling mellan företaget och den enskilde anställde. 2.2Institutionella faktorer och arbetslöshet De teorier som beskrivits ovan pekar på ett antal faktorer som kan påverka arbetslösheten. Höga kostnader för att anställa arbetskraft leder till ökad arbetslöshet. Företagen blir mer angelägna att behålla de anställda de har, vilket pressar upp lönen. 8Om friktionerna tas bort så försvinner arbetslösheten i denna modell. 9I modellen av Ljungqvist-Sargent (1998) beror chansen att få jobb endast på hur mycket man söker och vilken lön man accepterar. Bilaga 5 till LU2011 föreningar som förhandlar utan koordinering leder till en kapp- löpning om lönerna som höjer lönenivån och ökar jämviktsarbets- lösheten. Koordinering av löneförhandlingarna leder däremot till moderation av lönekraven, vilket höjer sysselsättningen. Teorin pekar på vikten av att de arbetslösa kan och vill vara med och konkurrera om de jobb som finns. För detta krävs att de har efterfrågad kompetens. Om de arbetssökandes utbildning inte passar ihop med efterfrågan så uppstår flaskhalsproblem som leder till att lönerna stiger och jämviktsarbetslösheten blir högre. Utbild- ningssystemet kan därför spela stor roll för arbetslösheten. Generös arbetslöshetsersättning kan göra att de arbetslösa blir mer sparsmakade när det gäller vilka jobb de söker. Enligt sök- matchningsmodellen har detta en direkt effekt på antalet jobb som tillsätts. Enligt effektivitetslönemodellen blir effekten mer indirekt. När de arbetslösa konkurrerar om färre jobb så verkar arbetslös- heten mindre återhållande på lönerna och jämviktsarbetslösheten blir högre. Effekten går enligt effektivitetslöneteorin via löne- bildningen. Arbetslösheten ökade i många länder; se Figur 4-6. Institutionella förändringar på arbetsmarknaden är förmodligen en del av förklaringen. Omkring 1970 genomfördes en rad institutionella förändringar som bör ha bidragit till ökad jämvikts- arbetslöshet. Ersättningsnivåerna i a-kassan höjdes, förändringar i lagar och regler stärkte fackets förhandlingsstyrka, lagar om anställ- ningsskydd gjorde positionen för insiders mer säker etc. Uppgången i arbetslöshet kan vara en fördröjd effekt av sådana institutionella förändringar. har de institutionella förändringarna gått i motsatt riktning, mot mindre regleringar, svagare fack- föreningar, sänkta ersättningsnivåer och ökad flexibilitet på arbets- marknaden. Arbetslösheten har också sjunkit i en del länder men den ligger ändå kvar på en hög nivå jämfört med . Bilaga 5 till LU2011 Figur 4 Arbetslöshet i (heldragen) och (streckad) Figur 5 Arbetslöshet i (heldragen) och (streckad) Bilaga 5 till LU2011 Figur 6 Arbetslöshet i Ett stort antal studier har försökt att förklara skillnaderna i arbets- löshet mellan olika med institutionella faktorer. Problemet när man skall testa hypoteser om institutionernas betydelse är att institutionerna förändras sällan, och vanligtvis i små steg, samt att effekterna av institutionella förändringar troligen slår igenom med betydande fördröjning.