sou · GYB396 · 2011-01-01 00:00:00 — Om en omprövning av ett betyg ska begäras eller inte bör enligt utredningen bestämmas av eleven. En elevs föräldrar bör inte kunna hindra en elev från att begära omprövning. En förälder bör inte heller kunna begära en omprövning mot elevens vilja. Utredningen föreslår därför att även en minderårig elev ska ha möjlighet att själv begära omprövning av ett betyg och att elevens vårdnadshavare endast ska kunna göra det om eleven ger sitt samtycke. Om en omprövningsprocess har inletts har en elev som är rätt att höras i det enskilda ärendet, en rättighet som framgår Konsekvenser med anledning av utredningens förslag av artikel 12 i . En elev, som har angett grunderna för en begäran om omprövning skriftligen, har alltså även rätt att framföra sina åsikter muntligen. Det är dock viktigt att komma ihåg att rätten att bli hörd är just en rättighet och ingen skyldighet, dvs. ett barn ska inte tvingas höras mot sin vilja. Rätten att bli hörd gäller inte för elever som är eller äldre. Det finns dock inget som hindrar att läraren eller rektorn även låter dessa elever framföra sina åsikter muntligt. En förutsättning för barns och ungas inflytande är att de får tillräcklig information. För att kunna utnyttja möjligheten till omprövning av betyg måste eleverna också veta att den finns. Informationen om omprövning måste, precis som annan information, ges på ett sätt som är anpassat till barns och ungas förmåga att tillgodogöra sig information. Den måste också anpassas till elevers språkliga, fysiska, och andra förutsättningar. 6.8Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för de integrationspolitiska målen Enligt regeringen bör förslag inom alla politikområden analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv för att klarlägga konsekvenserna för kvinnor respektive män (prop. 1993/94:147). Enligt regeringen ska en analys också göras av vilka konsekvenser en utrednings förslag får för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Ett av dessa mål är att lika rättigheter och möjligheter ska gälla för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 1997/98:16). Utredningen ska alltså göra en analys av vilka konsekvenser våra förslag kan få för jämställdheten respektive integrationen. En sådan analys aktualiserar frågan om det finns könsskillnader i lärares betygssättning eller skillnader som beror på om eleven har svensk eller utländsk bakgrund. Flickor har i genomsnitt bättre betyg än pojkar. Pojkar presterar betygsmässigt av vad flickor gör i såväl som gymnasieskolan. Könsskillnaderna i betyg gäller oavsett elevernas socioekonomiska bakgrund. Att flickor får bättre betyg än pojkar är ingen ny företeelse, utan har gällt . Konsekvenser med anledning av utredningens förslag Det är inte heller unikt för den svenska skolan, utan samma tendens förefaller gälla i ett stort antal OECD5 länder (2006, SOU 2009:64). hade flickor i högre slutbetyg än pojkar i alla ämnen utom i ämnet idrott och hälsa. De största avvikelserna fanns i ämnena svenska, bild samt hem- och konsumentkunskap. I ämnena matematik och teknik var könsskillnaderna minst. I gymnasieskolan har kvinnor högre betyg än män i de flesta kurserna (2009b). Forskning har visat att flickor får högre betyg än pojkar givet samma prestationer på de nationella proven. Det har förklarats med att läraren i flickors betyg har vägt in mer av generellt intresse för lärande och motivation (bilaga 5). Varför har flickor bättre betyg än pojkar? Det finns flera samverkande förklaringar till de genomsnittliga könsskillnaderna i skolprestationer. En förklaring, som har stöd i forskning, är att skillnaderna beror på samhällets förväntningar på hur pojkar och flickor ska uppträda. Förväntningarna medför att flickor lägger ner mer tid, arbete och engagemang i skolarbetet, medan pojkar oftare har beteenden som försvårar måluppfyllelse i skolan. Flickors tidigare biologiska utvecklingskurva kan också antas ge fördelar i skolan, det gäller bl.a. uppmärksamhet och förmåga att upprätthålla ett målinriktat arbete. Denna skillnad bör dock ha ebbat ut vid utgången av årskurs 9, och definitivt i gymnasiet. Eftersom pojkars självbild kan påverkas av tidiga motgångar i skolan kan dock effekterna på betygen finnas kvar trots att mognadsskillnaderna har jämnats ut. Pojkars sämre skolprestationerna kan då i stället antas ha övergått till att vara en effekt av samhällets förväntningar. (SOU 2009:64). En annan faktor som har framhållits som förklaring till pojkars sämre skolprestationer är skolans feminisering. har analyserat betydelsen av lärarens kön för elevernas studieresultat i , men har inte kunnat visa att fördelningen mellan kvinnliga och manliga lärare hade betydelse för betygsskillnaden (2006). 5 , består av 33 medlemsländer. Konsekvenser med anledning av utredningens förslag Elever med svensk respektive utländsk bakgrund Elever med svensk bakgrund6 får generellt bättre betyg än elever med utländsk bakgrund7 i såväl som gymnasieskolan. Det är dock viktigt att komma ihåg att det bakom dessa skillnader i resultat ofta döljer sig skillnader i bakgrundsfaktorer. Elever med utländsk bakgrund är en mycket heterogen grupp. De kommer från olika länder, från olika socioekonomiska förhållanden och har vistats i olika . Dessutom beror skillnaderna i betyg på om eleven är man eller kvinna. Kvinnor med utländsk bakgrund har ofta högre betyg än män med svensk bakgrund. Några viktiga socioekonomiska bakgrundsfaktorer som samvarierar med betygsresultatet är föräldrarnas utbildningsnivå och arbetsmarknadsanknytning samt om eleven lever med båda eller endast den ena av föräldrarna. Utifrån samtliga faktorer har elever med utländsk bakgrund ett sämre utgångsläge än elever med svensk bakgrund. har visat att en avgörande faktor för betygsresultatet för elever med utländsk bakgrund är när eleven kom till . Elever som har invandrat efter den ordinarie skolstarten i presterar betydligt sämre än elever som har invandrat innan skolstarten eller som är födda i . Bakgrundsfaktorerna kan alltså i viss mån förklara skillnader i betygsresultat för elever med svensk respektive utländsk bakgrund, men de ger inte hela förklaringen. Vissa skillnader i betygsresultaten beror på elevens skolsituation. (2004, 2009c och 2009d) Finns en diskriminerande betygssättning? Flickor får generellt högre betyg än pojkar. Skillnaderna förklaras såväl utifrån en social genusordning, t.ex. samhällets förväntningar på flickor respektive pojkar, som biologiska faktorer. Elever med svensk bakgrund får generellt högre betyg än elever med utländsk bakgrund, vilket till viss del kan förklaras utifrån olika bakgrundsfaktorer. Det är , genom forskning och myndigheters granskningar, visat att lärares betygssättning ibland grundar sig på faktorer som inte har någon motsvarighet i kunskapsmålen. 6Med svensk bakgrund avses att eleven själv är född i och att minst en av föräldrarna är född i . 7Med utländsk bakgrund avses att eleven själv är född i ett annat land än eller att båda föräldrarna är födda i ett annat land än . Konsekvenser med anledning av utredningens förslag röra elevens personliga egenskaper, såsom motivation för skolarbetet, flit och noggrannhet (bilaga 5 och Skolinspektionen 2010). Betygssättning kan alltså grunda sig på ovidkommande faktorer. Det saknas dock kunskap om, och i så fall i vilken utsträckning, lärare vid betygssättning väger in diskriminerande faktorer. Sådana faktorer skulle exempelvis kunna vara elevens kön eller etniska tillhörighet. Diskrimineringslagen (2008:567) syftar till att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett elevens eller studentens kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. En möjlighet för rektorn att ompröva lärares betygssättning bör medföra att rektorns insyn i lärares betygssättning ökar. Rektorns insyn skulle kunna leda till att betygssättning som grundas på diskriminering eller ovidkommande faktorer upptäcks. Vad som orsakat det felaktiga betyget kan dock vara svårt att konstatera i ett enskilt omprövningsärende. Det kan givetvis finnas flera förklaringar till att ett betyg blir fel, t.ex. att läraren felbedömt elevens kunskaper i förhållande till kunskapskraven eller att läraren saknat ett underlag för betygssättningen. Det skulle dock även kunna vara så att ett betyg är fel p.g.a. att läraren vägt in diskriminerande faktorer. För att betygssättning som grundar sig på diskriminerande faktorer ska kunna upptäckas krävs förmodligen en mer systematisk granskning av omprövningsärenden. En sådan granskning skulle kunna göras i huvudmännens och skolornas kvalitetsarbete i enlighet med 4 kap. i skollagen, men även genom Skolinspektionens tillsyn. En viktig förutsättning för en effektiv granskning och analys är bl.a. att det finns en relevant statistik. Skolor bör som en del i sitt kvalitetsarbete registrera omprövningsärenden utifrån lämpliga variabler, såsom elevens kön och bakgrund. Om diskriminering i betygssättningen upptäcks måste åtgärder vidtas för att förhindra att det upprepas. På så vis skulle jämställdheten mellan könen och lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund kunna främjas. 7.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 3 kap. 15 § Paragrafen är ny och redogör för lärares dokumentation av elevers kunskaper. Bestämmelsen är ett förtydligande av vad som redan får anses gälla. I första stycket anges att läraren ska dokumentera elevers kunskaper som har betydelse för betygssättningen. Dokumentationskravet gäller endast då det saknas exempel på elevens visade kunskaper, såsom prov eller produkter av olika slag. Det kan exempelvis vara kunskaper som visas vid en muntlig redovisning eller klassrumsobservationer. Vilka kunskaper som omfattas ska avgöras utifrån kunskapskraven i kurs- och ämnesplanerna. Dokumentationen ska ske i nära anslutning till det tillfälle då eleven visade sina kunskaper. Hur kunskaperna dokumenteras får läraren själv bestämma. Det kan exempelvis ske genom anteckningar, ljudupptagning eller video. I paragrafens andra stycke anges att handlingar som ingår i lärarens betygsunderlag, dvs. såväl exempel på elevens visade kunskaper som lärarens dokumentation enligt första stycket, ska sparas från den dag betyget sattes. En omprövning kan begäras från den dag betyget sattes samt därefter om det finns synnerliga skäl. Handlingar som ingår i betygsunderlaget bör härmed finnas tillgängliga, såväl i kommunala som fristående skolor, om en omprövning blir aktuell. Då har förflutit måste kommunala skolor avgöra om en handling som ingår i betygsunderlaget kan förstöras eller inte. En sådan bedömning ska göras med vägledning av bl.a. arkivlagen (1990:782) och allmänna råd om bevarande och gallring av handlingar rörande kommunernas och landstingens utbildnings- väsende (RA-FS 2002:2). Eftersom fristående skolor inte är myndigheter har de inte samma skyldighet att spara handlingar som ingår i betygsunderlaget från den dag betyget sattes. I tredje stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om lärarens dokumentation. 3 kap. 20 § Paragrafen är ny och anger att ett betyg är satt den dag som läraren har signerat betyget i skolans betygskatalog. Även ett beslut att inte sätta betyg, som markeras med ett streck i betygskatalogen, är beslutat det är signerat. 3 kap. 21 § Paragrafen är ny. I första stycket anges att läraren ska underrätta eleven om vilket betyg eleven får i ett visst ämne eller en viss kurs. Det finns inget formkrav för underrättelsen. Den kan vara skriftlig eller muntlig. I paragrafens andra stycke anges att underrättelsen ska ske senast den dag betyget är satt. Det framgår också att ett betyg kan sättas trots att en underrättelse enligt första stycket inte har skett, om den uteblivna underrättelsen beror på omständigheter som läraren inte råder över. I tredje stycket anges att läraren får ändra ett betyg innan eleven har underrättats om betyget. Därefter får en ändring endast göras efter en omprövning av läraren eller rektorn enligt 3 kap. 24 och 27 §§. Så länge en elev inte vet vilket betyg denne ska få kan läraren alltså ändra sin bedömning. 3 kap. 23 § Paragrafen är ny. I första stycket anges att en omprövning av ett betyg ska begäras av den elev betyget gäller och att elevens vårdnadshavare får begära omprövning av ett betyg om eleven ger sitt samtycke. Av 29 kap. 12 § framgår att en elev har rätt att själv föra sin talan i en begäran om omprövning även om eleven inte har En elev är således inte beroende av vårdnadshavarens medverkan för att kunna begära en omprövning. I paragrafens andra stycke anges att en begäran om omprövning ska vara skriftlig. Om det finns särskilda skäl får rektorn medge att begäran görs muntligt. Sådana särskilda skäl kan exempelvis vara att eleven har betydande språksvårigheter som gör att han eller hon har svårt att formulera sig skriftligen. Av samma stycke framgår att eleven i begäran ska ange vilket betyg som begäran avser, vilken ändring som begärs och skälen för begäran. En elev ska alltså ange vilket betyg han eller hon anser borde ha satts i stället för det av läraren satta betyget och varför. I tredje stycket anges att en begäran om omprövning ska ställas till läraren, men lämnas till rektorn från den dag betyget sattes. Tidsgränsen för en begäran om omprövning börjar alltså löpa den dag läraren signerat betyget i skolans betygskatalog. Eftersom en elev enligt 3 kap. 21 § ska ha underrättats om betyget senast den dag betyget är satt, kommer eleven normalt att ha kännedom om vilket betyg han eller hon får innan tidsfristen börjar löpa. Rektorn ska avgöra om en begäran om omprövning av betyg har inkommit i rätt tid. Om det finns synnerliga skäl får rektorn medge att en omprövning görs trots att begäran inte har inkommit inom tidsfristen. Synnerliga skäl kan exempelvis vara att en elev, av skäl som han eller hon inte kan råda över, inte underrättades om betyget det sattes. Det kan även vara att eleven var förhindrad att begära omprövning på grund av svår sjukdom. 3 kap 24 § Paragrafen betecknades tidigare 3 kap. 20 §. I första stycket har benämningen ändring av uppenbart oriktiga betyg ändrats till lärares omprövning av uppenbart oriktiga betyg. En omprövning av ett betyg får inte innebära att betyget sänks. Paragrafens andra stycke är nytt. I stycket anges att den eller de som har beslutat om betyget på eget initiativ får ompröva betyget från den dag betyget sattes. Detta gäller alltså omprövning som inte initierats av eleven eller elevens vårdnadshavare enligt 3 kap. 23 §. 3 kap. 25 § I paragrafen, som motsvarar tidigare 3 kap. 20 § andra stycket, anges i första stycket att rektorn i vissa situationer ska göra en omprövning enligt 24 § i stället för läraren. Dessa situationer är då 1.den som har fattat det ursprungliga beslutet är anställd av huvudmannen eller är förhindras på grund av något annat liknande skäl, 2.det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och någon eller några av dem är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av något annat liknande skäl, eller 3.det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och dessa inte kan enas. I andra stycket anges att rektorns skyldighet att ompröva enligt första stycket endast gäller terminsbetyg som sätts i , grundsärskolan och specialskolan. För terminsbetyg ska rektorn alltså bedöma om betyget är uppenbart oriktigt. För andra betyg än terminsbetyg, t.ex. slutbetyg, ska rektorn göra en omprövning enligt 3 kap. 27 § och bedöma om betyget är oriktigt. Sammanfattningsvis: Rektorn bedömer, i lärarens ställe, om terminsbetyg är uppenbart oriktiga och om övriga betyg är oriktiga. 3 kap. 26 § Paragrafen är ny. Enligt paragrafen ska en lärare, som vid en omprövning enligt 24 § inte ändrar ett betyg i enlighet med elevens begäran, överlämna omprövningsärendet till rektorn för omprövning enligt 3 kap. 27 §. Detta gäller dock endast då omprövningsärendet avser ett betyg som kan omprövas enligt den paragrafen. Det är således lärarens ansvar att överlämna ett omprövningsärende till rektorn för omprövning. 3 kap. 27 § Paragrafen är ny och redogör för rektorns omprövning av en lärares betygssättning. I paragrafens första stycke anges att rektorn ska ändra ett betyg som har omprövats av läraren enligt 3 kap. 24 § om rektorn finner att betyget är oriktigt. En omprövning av rektorn ska alltså göras först efter det att den betygssättande läraren har omprövat sin egen betygssättning, förutom i de situationer som anges i 3 kap. 25 §. Rektorn är vid sin omprövning enligt första stycket skyldig att ändra ett oriktigt betyg, till skillnad från läraren som endast behöver ändra ett uppenbart oriktigt betyg. Rektorns ändring av ett betyg får inte innebära att betyget sänks. Att ett betyg inte kan sänkas genom omprövning gäller således både för lärarens och för rektorns omprövning. I andra stycket anges att rektorn kan ompröva samtliga betyg förutom terminsbetyg som sätts i , grundsärskolan samt specialskolan. De betyg som rektorn kan ompröva är alltså i viss mån begränsade, till skillnad från lärarens omprövning enligt 3 kap. 24 § som omfattar alla betyg. I tredje stycket anges att betygsstegen B–F samt betyg som har satts efter särskild prövning kan omprövas. Även ett beslut att inte sätta betyg kan omprövas. Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro ska, enligt skollagen, betyg inte sättas. Ett beslut att inte sätta betyg ska markeras med ett horisontellt streck i betygskatalogen (prop. 2008/09:66). 3 kap. 28 § Paragrafen är ny och redogör för vissa krav på lärares och rektorers handläggning av omprövningsärenden. Av första stycket framgår att ett omprövningsärende ska handläggas skyndsamt. Det gäller således både för läraren och för rektorn. Av andra stycket framgår att läraren på begäran av eleven ska motivera ett beslut i ett omprövningsärende skriftligt. Detsamma gäller för rektorns beslut enligt 25 §, dvs. om rektorn i lärarens ställe omprövar ett terminsbetyg i , grundsärskolan samt specialskolan. Då rektorn omprövar ett betyg utifrån 27 § ska samtliga beslut motiveras skriftligt. Bestämmelsen medför ett utökat krav på lärares handläggning av ett omprövningsärende i förhållande till nuvarande bestämmelse i 3 kap. 20 § skollagen om lärares ändring av uppenbart oriktiga betyg. 3 kap. 29 §, 10 kap. 23 §, 12 kap. 23 §, 15 kap. 28 och 29§§, 20 kap. 30 och 31 §§, 22 kap. 24 och 25 §§, 24 kap. 11 §, 29 kap. 24 § I paragraferna ändras benämningen prövning i olika böjningsformer till särskild prövning. 10 kap 14 §, 11 kap. 18 §, 12 kap. 14 §, 15 kap. 21 §, 18 kap. 17 §, 20 kap. 24 §, 21 kap. 17 §, 22 kap. 18 § I paragraferna ändras hänvisningen till de allmänna bestämmelserna om betyg och betygssättning så att de anger 3 kap. 13–29 §§. 29 kap. 10 § I paragrafen anges att vissa av förvaltningslagens bestämmelser ska tillämpas vid myndighetsutövning mot enskilda enligt skollagen hos en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman. I fjärde stycket anges att för betygssättning gäller bestämmelserna i tredje kapitlet i stället för vad som anges i första stycket. 29 kap. 12 § I paragrafen anges att den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt skollagen. Det anges även att rätten att föra sin talan i vissa fall även gäller om den sökande eller klagande inte har fyllt . Det gäller ansökan till vissa skolformer och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning. Ett tillägg görs i paragrafen om att även en begäran omprövning av ett betyg enligt 3 kap. 23 § kan göras av den som inte har uppnått . 7.2Förslaget till förordning om ändring i förordning (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet Förordningens rubrik ändrar namn till förordning (1991:124) om avgifter för särskild prövning inom skolväsendet. Benämningen prövning har alltså ändrats till särskild prövning. offentliga skolväsendet ändrats till skolväsendet. Begreppet det offentliga skolväsendet användes skollag och avsåg skolformer som anordnas av det allmänna, dvs. fristående skolor omfattas inte. I den nya skollagen (2010:800) används begreppet skolväsendet för såväl kommunala som fristående skolor. Ändringen till skolväsendet innebär således att även fristående skolor kan ta ut en avgift för särskild prövning. I paragrafen höjs beloppet för hur mycket avgiften för särskild prövning högst får uppgå till från till . Referenslistan omfattar även referenser i bilagorna, utom bilaga 5 som har en egen referenslista. Sekretess för uppgifter i skolväsendet och vissa andra utbildningsformer och verksamheter. Skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Betygens effekter på undervisningen. En ny betygskala. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. (2001). Vägledning – Omprövning, ändring och överklagande av beslut (2001:7, Version 7). , , Bo (2007). Förvaltningslagen med kommentarer. 2., [rev.] (2001). Andra omarbetade upplagan. rapportserie 2008:36 R. (2001). 20 åtgärder för att stärka studenternas rättssäkerhet. (2005). Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor. Del 1: Reformuppföljning och kvalitetsbedömning. rapportserie 2005:17 R. , (2009). Lagrådsremiss U 2009/7188/S. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. , (2006). Viljan att veta vad andra vet: kunskapsbedömning i tidigmodern, modern och senmodern skola. : , 2006. , , (red.) (2010). Bedömning i och av skolan: praktik, principer, politik. 1. uppl. och Elevråds (2010), Hur långt räcker regeringens skolpolitik? 1 000 elever om skolan. , (red)(2007). eller otyg – om bedömning och betyg. Förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar m.m. 1981/82:168. Om vårdnad och umgänge m.m. Prop. 1985/86:80. Om ny förvaltningslag. 1993/94:147. Jämställdhetspolitiken: Delad makt delat ansvar. 1997/98:16. , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. 1997/98:182. Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 2008/09:66. En ny betygsskala, betänkande 2008/09:UbU5, En ny betygsskala, skrivelse 2008/09:169. 2009/10:68. Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola. 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Betyg från årskurs 6 i . 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. RA-FS 2002:2, allmänna råd om bevarande och gallring av handlingar rörande kommunernas och landstingens utbildningsväsende. (2001), allmänna råd (2001:4) om omprövning och ändring enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rimsten, (2008). Sekretess i skolan: samt offentlighet, handläggning och dokumentation. Selghed, (2006). Betygen i skolan – kunskapssyn, bedömningsprinciper och lärarpraxis. föreskrifter om betygskatalog för gymnasieskolan. allmänna råd för individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen. föreskrifter om betygskatalog för . Skolinspektionen (2009), Dnr 43-2009:399. Skolinspektionen (2010). Kvalitetsgranskning, Betygssättning i gymnasieskolan, (2000). Nationella kvalitetsgranskningar 2000. (2001-2002). Nationella kvalitetsgranskningar 2001- 2002. Betygssättningen i fristående skolor. Elever med utländsk bakgrund. (2006). Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildningsval. (2007b). Hur används individuella utvecklingsplaner. En studie efter införandet av nya bestämmelser. (2008a). Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2007/08. (2008b). Den individuella utvecklingsplanen med skriftliga omdömen. Allmänna råd och kommentarer. (2008c). Vad du måste veta för att sätta betyg på gymnasiet – föreskrifter om betygskatalog. (2009a). Attityder till skolan 2009. (2009b). Beskrivande data 2009. , Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2008/09 (2009c), Dnr 71-2009:73.