sou · GZB354 · 2011-06-21 00:00:00 — En sådan avgränsning innebär att arbetslöshetsförsäkringen får omfatta sådana särskilt viktiga förtroendeuppdrag som berättigar till ledighet från anställning eller som annars är offentliga uppdrag som regleras i lag eller annan författning. 4.3.3Förtroendevalda som har ett uppdrag som enligt lag berättigar till ledighet från anställning De förtroendevalda som har en lagstadgad rätt till ledighet från anställning för att fullgöra sitt uppdrag är riksdagsledamot, förtroendevald i kommun eller landsting, fackligt förtroendevald, skyddsombud och nämndeman. Den i 4 kap. 11 § KL lagstadgade rätten till ledighet för kommunalt förtroendevalda motiverades med att det skulle bli lättare för stora grupper i samhället att åta sig ett förtroendeuppdrag. En av förutsättningarna för en fungerande representativ demokrati är att alla som är valbara har samma förutsättningar att åta sig och fullgöra ett kommunalt förtroendeuppdrag. hade kommunalt och statligt anställda haft rätt till ledighet genom kollektivavtal och cirkulär om För privatanställda reglerade vissa kollektivavtal rätt till ledighet. I de fall det saknades avtalsbestämmelser prövades rätten till ledighet av arbetsgivaren. Med en lagstadgad rätt till ledighet skulle det inte längre göras skillnad mellan privat- och offentliganställda.4 En riksdagsledamots rätt till ledighet för att fullgöra sitt uppdrag syftar till att trygga hans eller hennes fria och obundna utövande av uppdraget.5 I 13 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter finns det särskilda regler om inkomstgaranti för riksdagsledamöter. Det innebär sannolikt att reglerna om arbetslöshetsersättning endast undantagsvis kommer att tillämpas på ett förtroendeuppdrag som riksdagsledamot. När rätt till ledighet för nämndemän infördes framhölls att en lagregel ytterst verkar som en garanti för att nämndemannauppdraget ska kunna fullgöras oberoende av inom vilken sektor av samhället man är yrkesverksam. var det en skyldighet att åta sig nämndemannauppdrag, men en korresponderande lagregel om rätt till ledighet saknades. En lagregel om ledighet syftade även till att markera uppdragets samhällsvikt. Reglerna om rätt till ledighet för fackligt förtroendevalda har sin grund i hur den svenska arbetsmarknaden är organiserad. För att arbetstagarna ska kunna bevaka sina intressen genom de fackliga organisationerna krävs att de fackliga representanternas verksamhet underlättas. träffade arbetsmarknadens parter överenskommelser om de fackliga representanternas rätt till ledighet. Dessa överenskommelser ersattes av en lagstadgad rätt till ledighet i förtroendemannalagen. Reglerna om rätt till ledighet för skyddsombud infördes i arbetsmiljölagen med förtroendemannalagens regler som förebild. Tvingande regler om rätt till ledighet för skyddsombud behövdes eftersom inte alla arbetsställen har facklig representation.7 Den kategori av förtroendevalda som har en lagstadgad rätt till ledighet för att fullgöra sina uppdrag får anses vara särskilt betydelsefull för samhället. Det är därför rimligt att denna kategori av förtroendevalda omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Av den kartläggning som utredningen har gjort framgår dessutom att de 1975/76:187 s. 228–229. 5SOU 1972:15 s. 135. 6SOU 2002:61 s. 134. 7SOU 1976:1 s. 252–253. problem som finns med dagens tillämpning främst rör fackligt och politiskt förtroendevalda. De förtroendevalda som har rätt till ledighet från sin anställning för att fullgöra sitt uppdrag är tydligt avgränsade i lag. Det krävs därför inte någon bedömning i det enskilda fallet för att avgöra om ett förtroendeuppdrag tillhör denna kategori eller inte. En regel som innebär att sådana förtroendevalda omfattas av arbetslöshetsförsäkringen blir lätt att tillämpa och det bedömningsutrymme som överlämnas till den enskilda handläggaren på arbetslöshetskassan är begränsat. 4.3.4Offentligt uppdrag som regleras i lag eller annan författning Vissa förtroendevalda utses av offentliga myndigheter i enlighet med lag eller annan författning. För denna kategori av förtroendevalda finns regler för hur de ska utses eller förordnas, vad uppdraget ska innehålla, vilken eventuell ersättning som ska utgå och hur ett entledigande kan ske. Exempel på sådana offentliga uppdrag är övervakare, god man, förmyndare, överförmyndare, förvaltare, kontaktfamilj, kontaktperson, familjehem, stödperson inom psykiatrin och borgerlig vigselförrättare. Här ges en kort beskrivning av några av dessa uppdrag. En god man enligt 11 kap. 4 § , förkortad FB, kan förordnas för någon som på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person. En god man förordnas av rätten. Till god man ska rätten enligt 11 kap. 12 § FB utse en rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna. I förarbetena till bestämmelsen konstaterade man att det skydd som erbjuds enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, inte har en sådan inriktning och därför inte i tillräcklig omfattning tillgodoser den enskildes behov. En god man kan tillgodose behovet av hjälp och skydd för personer som på grund av sjukdom eller annat förhållande saknar förmåga att själva ha hand om sina ekonomiska och personliga angelägenheter.8 En person som döms till skyddstillsyn står enligt 28 kap. 5 § , förkortad BrB, som huvudregel under övervakning . En övervakare förordnas enligt 26 kap. 12 § och 28 kap. 1987/88:124 s. 133. 6 § BrB av rätten eller Kriminalvården. Till övervakare förordnas enligt 2 kap. 2 § förordningen (1998:642) om verkställighet av frivårdspåföljder en handläggande tjänsteman vid eller en annan lämplig person. Att stå under övervakning innebär både stöd och kontroll. Syftet med övervakning är att den enskilde genom praktiska råd och motivations- och påverkansarbete ska avhålla sig från fortsatt brottslighet och att hans eller hennes anpassning i samhället ska främjas. En kontaktperson enligt 3 kap. 6 § SoL har till uppgift att ge råd och hjälp i personliga angelägenheter. Det kan röra sig om att hjälpa den enskilde att bryta sig loss ur en olämplig miljö eller att underlätta för honom eller henne att ordna utbildning, söka arbete och skaffa bostad. I rollen för en kontaktperson ingår att vara en medmänniska som kan ersätta eller komplettera kontakten med anhöriga men också att vara förespråkare för den enskilde i olika situationer. En kontaktperson utses av socialnämnden. Det är den enskildes hjälpbehov som avgör vilka personliga egenskaper och kunskaper en kontaktperson bör ha.9 De offentliga förtroendeuppdragen fyller således en viktig funktion i samhället. Det ställs ofta särskilda krav på lämplighet och kompetens för att en person ska utses till ett offentligt förtroendeuppdrag och myndigheter kontrollerar på olika sätt att förtroendeuppdraget fullföljs. Det finns därför starka skäl för att även denna kategori av förtroendevalda ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Kategorin är vidare tydligt avgränsad genom att uppdragen regleras i lag eller annan författning. 4.3.5En definition införs i 1 § lagen om arbetslöshetsförsäkring Av 1 § framgår att arbetslöshetsförsäkringen omfattar arbetstagare och företagare. Som har framgått är det utredningens uppfattning att vissa förtroendevalda bör omfattas av försäkringen, även om de varken är arbetstagare eller företagare. Utredningen föreslår därför att de förtroendeuppdrag som ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen definieras i 1 § . Definitionen syftar till att på ett klart och tydligt sätt avgränsa de förtroendeuppdrag som ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Utredningens förslag innebär att vissa förtroendevalda likställs med arbetstagare och företagare. 1979/80:1 s. 228–229. förtroendeuppdrag som faller utanför definitionen, och inte heller omfattas av reglerna i 13 § första stycket 2, omfattas inte av arbetslöshetsförsäkringen. 4.4Andra ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring Förslag: Tid med förtroendeuppdrag och arvode eller ersättning för förlorad arbetsinkomst ska räknas in vid beräkningen av arbetsvillkor, ramtid och dagpenning. Ett förtroendeuppdrag som har utförts vid sidan av ett heltidsarbete ska omfattas av reglerna om bisyssla. Regeln i 16 § om överhoppningsbar tid för uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i ett sådant hem som avses i 6 kap. 6 § första och tredje styckena SoL samt 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade upphävs. Följdändringar görs i 27, 37 a och 37 b §§. Beräkningen av arbetsvillkor, normalarbetstid, ramtid och dagpenning Utredningens förslag att förtroendevalda ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen medför att vissa ändringar behöver göras i 13, 15 a och 25 §§ för att tid med förtroendeuppdrag och arvode eller ersättning för förlorad arbetsförtjänst från förtroendeuppdrag ska omfattas vid beräkningen av arbetsvillkor, ramtid och dagpenning. Utredningen föreslår att 13 § ska ändras så att det anges att som tid med förvärvsarbete även avses tid då den sökande har utfört ett sådant förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. Genom ändringen kommer tid med förtroendeuppdrag att räknas med i arbetsvillkoret. Utredningen föreslår vidare att stadgandet i 15 a § om beräkning av ramtid ändras så att även en anmälningsmånad som innehåller tid med förtroendeuppdrag i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor ska ingå i ramtiden. För att en förtroendevalds arvode eller ersättning för förlorad arbetsinkomst ska omfattas vid beräkning av dagpenning föreslår utredningen att det i 25 § anges att ersättning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster och inkomster från förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. Det följer av 23 b § andra och tredje stycket att den arbetade tid som beaktas vid bestämmande av sökandens normalarbetstid avser förvärvsarbete. Genom utredningens förslag anges i 13 § att som tid med förvärvsarbete även avses tid med förtroendeuppdrag. Utredningen bedömer därför att det inte behövs någon ändring i 23 b §. En invändning mot utredningens förslag om hur tid med förtroendeuppdrag ska beräknas kan vara att förslaget i vissa fall skulle kunna leda till att en sökande överkompenseras vid beräkning av dagpenningen. En sökande kan enligt 13 § första stycket 2 vara ledig med bibehållen lön för att utföra ett förtroendeuppdrag som det utgår ett arvode för uppdraget. Utredningen har inte sett att det på ett enkelt sätt går att konstruera regler som syftar till att undvika den dubbelräkning som förslaget i detta fall medför. finns motsvarande överkompensation för personer som får avgångsvederlag och börjar ett nytt arbete. Det är av vikt att personer är villiga att åta sig sådana särskilt viktiga förtroendeuppdrag som utredningens förslag omfattar. Det är därför inte självklart att en viss dubbelräkning ska betraktas som något enbart negativt. Sammantaget finner utredningen inte skäl att lämna något förslag till reglering på denna punkt. Det kan för vissa kategorier av förtroendevalda uppstå en svårighet när det gäller hur tid med ett förtroendeuppdrag ska redovisas. För en person som exempelvis tar emot ett barn i ett jour- eller familjehem kan uppdraget ta alla dygnets timmar i anspråk. Det är inte alltid rimligt att alla dessa timmar ska ingå vid beräkning av normalarbetstid. Det kan därför behövas särskilda regler för dessa kategorier. Det bör ankomma på IAF att med stöd av bemyndigandet i 4 a § förordningen om arbetslöshetsförsäkringen utfärda sådana särskilda regler.10 10 Jämför 7 § föreskriften IAFFS 2009:1 som innehåller särskilda regler för vissa typer av arbeten. Förtroendevalda ska omfattas av reglerna om bisyssla I arbetslöshetsförsäkringen är en bisyssla ett extraarbete, som anställd eller med egen näringsverksamhet, som sökanden före arbetslösheten har utfört vid sidan av sin heltidssysselsättning. För att en bisyssla inte ska påverka ersättningsrätten får den, enligt 39-39 a §§, inte utvidgas under arbetslösheten och inte heller hindra sökanden från att ta ett lämpligt heltidsarbete. Inkomsten från en bisyssla som anställd får i genomsnitt inte överstiga sex grundbelopp (dagpenning enligt grundförsäkringen) . För ett extraarbete som har godkänts som bisyssla gäller att arbetstid och inkomst från bisyssla inte ska räknas med vid beräkningen av normalarbetstid och dagsförtjänst. Under arbetslöshet ska en bisyssla inte deklareras på kassakorten och den reducerar därför inte heller arbetslöshetsersättningen enligt omräkningstabellen. Av förarbetena framgår att reglerna om bisyssla har införts för att främja en god förankring på arbetsmarknaden.11 Ett förtroendeuppdrag som har utförts vid sidan av ett heltidsarbete bör, precis som en anställning eller en näringsverksamhet, inte påverka ersättningsrätten. Utredningen föreslår därför att det i 39 § stadgas att det med bisyssla även avses arbete i förtroendeuppdrag som avses i 1 § andra stycket. En sökande som inte får sin näringsverksamhet godkänd som bisyssla bedöms som företagare. Det innebär att sökanden måste upphöra att vidta åtgärder i verksamheten eller upphöra att bedriva verksamheten för att vara berättigad till arbetslöshetsersättning. För en arbetstagare som inte får sin bisyssla godkänd påverkas arbetslöshetsersättningens storlek och reglerna om deltidsbegränsning blir tillämpliga. För en förtroendevald vars uppdrag omfattas av försäkringen men inte godkänns som bisyssla kommer arbetslöshetsersättningens storlek att påverkas. Överhoppningsbar tid för jour- och familjehem avskaffas ändrades regeln om ramtid i 16 § så att tid med uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i ett sådant hem som avses i 6 kap. 6 § första och tredje styckena SoL samt 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skulle 2009/10:AU13 s. 16. räknas som överhoppningsbar tid. Detta förutsatte att uppdraget, på socialnämndens begäran, varit av en sådan omfattning att den sökande varit tvungen att helt avstå från förvärvsarbete och mottagandet inte bedrivits yrkesmässigt. Regeln motiverades med att uppdrag som jour- eller familjehemsförälder för barn utgör en mycket viktig samhällsinsats. Man ville därför uppmuntra och underlätta för dem som på detta sätt tar emot barn som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än sitt eget. När förslaget remissbehandlades framfördes viss kritik mot att flera andra typer av uppdrag, t.ex. mottagande av vuxna missbrukare i ett familjehem, inte på motsvarande sätt medförde någon rätt till överhoppningsbar tid.12 Genom den definition av förtroendevalda i 1 § andra stycket som utredningen föreslår kommer den som tar emot barn i ett sådant hem som regeln avser att likställas med arbetstagare och företagare. Regeln om överhoppningsbar tid blir därför överflödig och ska upphävas. Genom ändringen kommer alla familjehem att behandlas lika i arbetslöshetsförsäkringen. Vissa ändringar behöver göras i några paragrafer så att de stämmer överens med förslagen i övrigt. Det gäller 27 § om pension och 37 a och 37 b §§, som innehåller regler om företagare och personer som kombinerar anställning med företagande, samt rubriken till 37 b §. 4.5Redovisning av tid med förtroendeuppdrag Förslag: Tid med förtroendeuppdrag och det arvode eller den ersättning för förlorad arbetsinkomst som har utgått ska redovisas på kassakort och genom intyg av den som fullgör motsvarande uppgifter som en arbetsgivare i förhållande till den förtroendevalda. 2009/10:49 s. 22–24. Tid med förvärvsarbete intygas genom ett arbetsgivarintyg Arbetslöshetskassorna har i uppdrag att säkerställa att en sökande som har rätt till arbetslöshetsersättning får det belopp som han eller hon har rätt till. Av uppdraget till arbetslöshetskassorna följer även att de ska förebygga och upptäcka felaktiga utbetalningar. Till en ansökan om arbetslöshetsersättning ska det därför enligt 47 § bifogas ett arbetsgivarintyg. Uppgifterna på arbetsgivarintyget används bland annat för att räkna fram sökandens normalarbetstid och dagpenning beräknad på tidigare förvärvsinkomst. Arbetsgivaren lämnar uppgifterna på formuläret Arbetsgivarintyg och bilagan Komplettering till arbetsgivarintyg. Arbetslöshetskassan kan sedan kontrollera att sökanden och arbetsgivaren har lämnat uppgifter som överensstämmer. Även tid med förtroendeuppdrag ska redovisas Utredningen ska enligt direktiven föreslå beräkningsmetoder för arbetad tid och inkomst från förtroendeuppdrag som likställs med förvärvsarbete. För förtroendevalda gäller enligt direktiven att faktiskt arbetad tid sällan kan intygas av en arbetsgivare. Inkomsten från uppdraget ger ingen vägledning, eftersom den i de allra flesta fall inte speglar arbetsinsatsen. Utredningen föreslår att tid och inkomst från förtroendeuppdrag ska redovisas på samma sätt som tid och inkomst från förvärvsarbete. Sökanden ska redovisa vilken tid som uppdraget har tagit i anspråk och det arvode eller den ersättning för förlorad arbetsinkomst som han eller hon har erhållit. För vissa förtroendevalda som har rätt till ledighet enligt lag och för de förtroendevalda som har ett offentligt uppdrag som regleras i lag eller annan författning finns det dessutom någon form av offentligt beslut om förordnandet. Utredningen föreslår vidare att 47 § ändras så att den som fullgör motsvarande uppgifter som en arbetsgivare i förhållande till den förtroendevalda ska lämna uppgifter som motsvarar de som lämnas av en arbetsgivare. IAF har vid en kartläggning av arbetsgivarintygen kommit fram till att arbetsgivare har svårast att besvara frågor om arbetad tid, mertid, frånvaro och övertid.13 Det kan antas att motsvarande svårigheter kommer att gälla för 13 Kartläggning av arbetslöshetskassornas hantering av arbetsgivarintyget, Dnr 2009/532, s. 6. Genom att den som fullgör motsvarande uppgifter som en arbetsgivare i förhållande till den förtroendevalda lämnar samma uppgifter som sökanden bör dock uppgifterna som lämnas kunna bli relativt säkra. För att ytterligare minska risken för felaktiga utbetalningar kan en arbetslöshetskassa, när en sökande har tagit ledigt från sitt ordinarie arbete för att fullgöra ett förtroendeuppdrag, kontrollera den tid då sökanden har varit ledig. Det är sökanden som ska visa att han eller hon har rätt till en viss ersättning. När det gäller beräkning av nedlagd tid får arbetslöshetskassan utgå från vad den förtroendevalda själv uppger om uppdragets omfattning under förutsättning att det håller sig inom rimlighetens gränser. Vidare kan påpekas att de som fullgör motsvarande uppgifter som en arbetsgivare i förhållande till en förtroendevald och därigenom blir aktuella som uppgiftslämnare är fackliga organisationer eller någon form av myndighet. Risken för missbruk bör därför vara mycket liten. Närmare bestämmelser om hur uppgifterna ska lämnas får genom bemyndigandet i 47 § första stycket fastställas av IAF. har föreslagit att arbetsgivare med flera ska lämna uppgift om utgiven ersättning och förmån som faller under inkomstslaget tjänst till Skatteverket.14 På kan den utredningens förslag leda till att det underlag som arbetslöshetskassorna behöver finns tillgängligt i ett dataregister och att ett intyg från arbetsgivaren och/eller den som fullgör motsvarande uppgifter som en arbetsgivare i förhållande till den förtroendevalda inte längre behövs. 4.6Förtroendevalda undantas från deltidsbegränsningen Förslag: Bemyndigandet att föreskriva om begränsningar i ersättningsrätten för personer som utför deltidsarbete under veckor då de i övrigt är arbetslösa inskränks. Sådana begränsningar får inte omfatta förtroendevalda som avses i 1 § andra stycket. 14 SOU 2011:40 s. 165–166 och 239–245. Deltidsarbete är enligt 7 § andra stycket förordningen om arbetslöshetsförsäkring arbete som understiger en persons arbetsutbud . Reglerna om arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet har ändrats sedan försäkringen infördes. När den statsbidragsunderstödda arbetslöshetsförsäkringen infördes fanns det ingen möjlighet till arbetslöshetsersättning för deltidsarbetslösa. infördes viss rätt till arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. För att ha rätt till halv dagersättning skulle sökanden ha arbetat mellan två och . När lagen om arbetslöshetsförsäkring infördes förändrades reglerna om deltidsarbetslöshet. Sökande som hade arbetat deltid och sökande som tidigare hade arbetat heltid, men som i brist på heltidsarbete hade påbörjat ett deltidsarbete, fick rätt till arbetslöshetsersättning. Rätten till deltidsersättning var begränsad med möjlighet till en förlängning på om det fanns särskilda skäl. Denna begränsningsregel togs bort . infördes en ny begränsningsregel som innebar att högst kunde utgå till den som deltidsarbetade och fick arbetslöshetsersättning. infördes en ny begränsningsregel som innebar att ersättningssökande som hade en tillsvidareanställning på deltid inte hade rätt till fortsatt arbetslöshetsersättning efter en ersättningsperiod på . Den nuvarande deltidsbegränsningen trädde i kraft . Begränsningen innebär att ersättningsdagar som tas ut i veckor som också innehåller deltidsarbete räknas som deltidsdagar. En sökande kan endast få ersättning i en ersättningsperiod. Deltidsbegränsningen påverkar inte det totala antalet ersättningsdagar i en ersättningsperiod. En person som har förbrukat vid deltidsarbetslöshet har rätt till återstående ersättningsdagar i ersättningsperioden om han eller hon blir heltidsarbetslös. Deltidsbegränsningen har till syfte att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens funktion som omställningsförsäkring. Det finns en risk för att varken en arbetstagare eller en arbetsgivare vill få till stånd en förändring för en person som har arbetat deltid och fått arbetslöshetsersättning som utfyllnad upp till heltid.15 Deltidsbegränsningen gäller samtliga ersättningsberättigade förutom företagare som bedriver fiske för sin huvudsakliga försörjning och som är medlem i en arbetslöshetskassa med yrkesfiske som verksamhetsområde när han eller hon ansöker om ersättning för tillfälligt avbrott i fiskeverksamheten. SKL har uppmärksammat utredningen på en situation där en ersättare i har träffats av deltidsbegränsningen. Den förtroendevalda fick ett månatligt arvode och bedömdes därför vara deltidsarbetande och därmed även deltidsarbetslös. Deltidsbegränsningen innebar att sökanden kunde få ersättning . Den förtroendevalda har sedan dessa tagit slut inte fått ersättning för ytterligare arbetslösa dagar. Kommunens arbetsgrupp för ersättningsfrågor har bedömt att kommunen inte kan ersätta denna förlust och motiverat det med att ersättning för förlorad arbetsinkomst bygger på att förlusten kan härröras till ett visst sammanträde. I ett demokratiskt samhälle är det viktigt att medborgarna engagerar sig och har möjlighet att åta sig och fullfölja förtroendeuppdrag. En förtroendevald torde sällan ha möjlighet att påverka förtroendeuppdragets omfattning . För en förtroendevald som inte har förtroendeuppdrag på heltid eller ett förvärvsarbete vid sidan av sitt förtroendeuppdrag kan deltidsbegränsningen, som situationen ovan visar, innebära att han eller hon av ekonomiska skäl tvingas lämna sitt uppdrag. Det är inte en tillfredställande ordning. Arbetslöshetsförsäkringen bör inte utgöra ett hinder för att åta sig förtroendeuppdrag. Utredningen har därför kommit fram till att förtroendevalda bör undantas från deltidsbegränsningen. Det kan visserligen sägas att förtroendevalda härigenom försätts i en mer gynnsam situation än den som har ett förvärvsarbete. Denna konsekvens bör dock mot bakgrund av det som har sagts kunna accepteras. Den grupp förtroendevalda som omfattas av undantaget är en begränsad grupp som enligt förslaget redan genom att de har rätt till ledighet enligt lag eller utses i enlighet 1973:56 s. 98. med lag eller annan författning ges en särställning i förhållande till andra grupper som omfattas av arbetslöshetsförsäkringen.