sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — kan göras om det finns synnerliga skäl.13 Asylsökande som fått bistånd enligt lagen14 om mottagande av asylsökande har för inte rätt till förmåner om de är av motsvarande karaktär.15 De bosättningsbaserade förmånerna upphör när en person inte längre anses bosatt i . Så länge personen anses vara bosatt i kan han eller hon i vissa fall få förmåner utbetalda i ett annat land. Vid utlandsvistelser utanför EU/EES och gäller som huvudregel att förmåner får lämnas om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Vissa förmåner kan dock lämnas så länge den försäkrades bosättning i består.16 Se närmare nedan. De bosättningsbaserade förmånerna är följande:17 Familjeförmåner: föräldrapenning på lägstanivå och grundnivå, barnbidrag, underhållsstöd, adoptionsbidrag och vårdbidrag. Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada: rehabilitering, bidrag till arbetshjälpmedel och särskilt bidrag, sjukersättning och aktivitets- ersättning i form av garantiersättning. Särskilda förmåner vid funktionshinder: handikappsersättning, assistansersättning och bilstöd. Förmåner vid ålderdom: garantipension, särskilt pensionstillägg och äldreförsörjningsstöd. Förmåner till efterlevande: efterlevandestöd, garantipension till omställningspension. Bostadsstöd: bostadsbidrag och bostadstillägg. Med arbete i avses, om inget annat särskilt anges, förvärvs- arbete i verksamhet här i landet. Om en fysisk person som bedriver näringsverksamhet har fast driftställe19 i ska verksamheten hänförlig dit anses bedriven här i landet.20 Beträffande sjömän, 135 kap. 12 § första stycket SFB. 155 kap. 12 § andra stycket SFB. 165 kap. 14 och 15 §§ SFB. 175 kap. 9 § SFB. 18Bestämmelser om arbetsbaserade förmåner finns i 6 kap SFB. 19Så som det avses i 2 kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229). 206 kap. 2 § SFB. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner arbetstagare som är utsänd av arbetsgivare med verksamhet i samt för diplomater m.fl. finns särskilda bestämmelser om vad som anses som arbete i . Den som arbetar i är i regel försäkrad för arbetsbaserade förmåner.21 Det gäller anställda, egna företagare och uppdrags- tagare. De arbetsbaserade förmånerna täcker någon form av inkomstbortfall. Storleken på dem beror därför på personens inkomst. De flesta arbetsbaserade förmåner får inte lämnas tillbaka än före den månad Försäkrings- kassan fick kännedom om arbetet.22 Den som enligt UtlL behöver ha arbetstillstånd eller ett uppe- hållstillstånd med motsvarande verkan har inte rätt till arbetsbase- rade förmåner förrän ett sådant tillstånd beviljats.23 En arbetsbaserad försäkring upphör i regel efter det att arbetet i anses ha upphört. I vissa fall kan dock försäk- ringstiden bli längre eller kortare än tre månader.24 En del av de arbetsbaserade förmånerna kan alltid utbetalas oav- sett i vilket land personen bor. Andra förmåner kan endast utbeta- las i vissa fall.25 Det beror på varför personen är utomlands och vilket land det är fråga om. Se vidare nedan. De arbetsbaserade förmånerna är följande:26 Familjeförmåner: graviditetspenning, föräldrapenning på grundnivå eller sjukpenningnivå och tillfällig föräldrapenning. Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada: sjukpenning, rehabilitering, rehabiliteringsersättning och bidrag till arbetshjälpmedel, inkomst- relaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och närståendepenning. Förmåner vid ålderdom: inkomstgrundad ålderspension. Förmåner till efterlevande: inkomstrelaterad efterlevandepension, efterlevandeförmåner från arbetsskadeförsäkringen och efter- levandeskydd i form av premiepension. 216 kap. 8 § första stycket SFB. 226 kap. 13 § SFB. 236 kap. 14 § SFB. 246 kap. 8 § andra stycket SFB. 256 kap. 15–17 §§ SFB. 266 kap. 6 § SFB. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Det är om samordning av den sociala tryggheten som gäller i . Den nordiska konventionen om social trygghet27 är uppbyggd med utgångspunkt i reglerna i rådets förordning28 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemen- skapen samt tillämpningsförordningen.29 Den omfattar dock en vidare personkrets i och med att den täcker alla personer, som är eller har varit omfattade av lagstiftningen i ett nordiskt land, samt familjemedlemmar eller efterlevande, som härleder rättigheter från sådana personer.30 Vidare ska förordningens regler generellt tilläm- pas på alla personer försäkrade och bosatta i som inte direkt omfattas av förordningen.31 I konventionen finns särskilda bestämmelser om rätt till grundpension.32 Konventionen reglerar även de finansiella mellanhavandena mellan länderna vad avser sjukvård och vissa arbetslöshetsförmåner. Den nordiska konventionen är ett komplement till förordning- arna inom EU. Den nordiska konventionen är under revidering och en ny konvention som beaktar förändringarna i de nya EU- förordningarna beräknas bli klar . 5.2.4Samordning inom EU/EES och En förutsättning för att rätten till fri rörlighet för personer ska kunna utövas är att det finns regler om samordning om social trygghet. Inom EU finns därför ett detaljerat gemensamt regel- system för samordning av medlemsstaternas socialförsäkrings- förmåner. I dessa förmåner ingår sjukvårds- och arbetslöshets- förmåner. Det är fråga om en samordning och syftet är inte att nå en harmoniering av medlemsländernas socialförsäkringssystem, utan syftet är att garantera att den som använder rätten till fri rör- lighet mellan medlemsländerna omfattas av lagstiftningen om social trygghet i ett av dessa. 27Konventionen är införlivad i svensk rätt genom lagen (2004:114) om nordisk konvention om social trygghet, prop. 2003/04:44. 28(EEG) nr 1408/71. 29(EEG) nr 574/72. 32Artiklarna 8 och 9. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner En skillnad i den senaste regleringen33 är att även icke förvärvsaktiva personer numera omfattas fullt ut av samordnings- reglerna.34 Personkretsen för samordningen är följande.35 Medborgare i EU:s medlemsländer, , , och som är eller har varit försäkrade i något av dessa länder, och deras familjemedlemmar. Statslösa personer och flyktingar som är bosatta i EU:s medlemsländer, , , eller och som är eller har varit försäkrade i något av dessa länder, och deras familjemedlemmar. Medborgare i länder utanför EU, som är lagligt bosatta i och som har flyttat mellan dessa länder, och deras familjemed- lemmar. (Gäller ej vad avser och ).36 Regleringen går bl.a. ut på lagvalsregler som slår fast vilket lands lagstiftning som är tillämplig i det enskilda fallet.37 Bestämmelserna syftar till att förhindra att en person står helt utan försäkrings- skydd eller att en person blir dubbelförsäkrad. Principen är därför att en person ska omfattas av endast ett medlemslands lagstiftning. Det gäller även om en person arbetar i ett land och bor i ett annat eller om personen arbetar i flera länder. Huvudregeln är att en person omfattas av det lands lagstiftning där han eller hon utfört arbete.38 Samordningen mellan medlemsstaterna bygger på ett antal prin- ciper. Likabehandling av de personer som förordningen omfattar så att alla har samma rättigheter och skyldigheter enligt en medlemsstats lagstiftning som medlemsstatens egna med- borgare (artikel 4). 33Sedan den 1 maj 2010 finns regleringen i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen med den därtill hörande tillämpningsförordningen (EG) nr 987/2009. Förordningarna har ersatt (EEG) nr 1408/71 och (EEG) nr 574/72. 34I förhållande till EES-länderna (, och ) samt gäller tills vidare de tidigare förordningarna. 36Europaparlamentets och rådes förordning (EU) nr 1231/2010 om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelands- medborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar. 37Artiklarna 11–16. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Den tid som en person har varit försäkrad, arbetat eller varit bosatt i ett medlemsland kan läggas samman med motsvarande försäkringstid i något annat av länderna om det behövs för att man ska kunna få rätt till en socialförsäkringsförmån (artikel 5 och 6). Exportabilitetsprincipen innebär en rätt att behålla en intjänad förmån när man flyttar till ett annat medlemsland. Det gäller förmåner vid invaliditet, ålderdom, till efterlevande, vid arbets- sjukdom eller olycksfall i arbetet samt vid dödsfall. Detta betyder att kontantförmåner som någon har förvärvat i ett medlemsland ska kunna betalas ut även om den berättigade bor i eller flyttar till ett annat medlemsland (artikel 7). Pro rata temporis-principen. Tillämpas i vissa fall vid beräkning av pension i fall då en pensionstagare genom bosättning eller arbete tjänat in rätt till pension i flera medlemsländer. Princi- pen innebär att personen har rätt till en proportionellt beräknad pension från vart och ett av de länder som han eller hon har tjänat in rätt till pension i (artikel 52). Samordningen39 omfattar de grenar av den sociala tryggheten som rör förmåner vid sjukdom, förmåner vid moderskap och likvärdiga förmåner vid faderskap, förmåner vid invaliditet, förmåner vid ålderdom, förmåner till efterlevande, förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdom, dödsfallsersättningar, förmåner vid arbetslöshet, förmåner vid förtida pensionering samt familjeförmå- ner. Förordningen ska tillämpas på alla allmänna och särskilda system för social trygghet oberoende av om de är avgifts- finansierade eller inte. Särskilda bestämmelser kan dock anges i bilaga XI till förordningen. har i bilagan bl.a. angett särskilda bestämmelser för föräldrapenning. I förordningen undantas dock vissa särskilda icke avgiftsfinansi- erade förmåner som avses i artikel 70 och anges i bilaga X till för- ordningen. Dessa förmåner kan bara ges till personer som är bosatta i det medlemsland som betalar ut förmånerna och enbart i enlighet med det landets lagstiftning. Det går alltså inte att få för- månerna vid bosättning i annat medlemsland. För del gäller detta bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjnings- stöd. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner 5.2.5Avtal mellan EU och tredje land Genom tillträdet till EU har förbundit sig att tillämpa avtal som ingåtts mellan gemenskapen och tredje land, s.k. associations- avtal. Associationsavtalen ingår i EU:s närområdespolitik som avser att reglera förhållandet till grannländer till EU som ska ha en prio- riterad ställning. I associationsavtalen finns de grundläggande prin- ciperna om samordning av socialförsäkringsförmåner. När det gäller associationsavtal med , , , , och ska samordningen utvecklas. Detta ska ske i ett särskilt avtal som ska beslutas av ett Associationsråd efter förhandlingar med kommissionen. Tanken är att vissa sociala förmåner, exempelvis pensioner, ska kunna medfö- ras utomlands förutsatt att EU-medborgare får motsvarande rät- tigheter att få pension från avtalslandet vid bosättning inom EU. går det bara att ta med sig förmåner om det är till- låtet enligt nationell lagstiftning eller bilaterala avtal. Se närmare avsnitt 5.3.2 om vilka förmåner som kan komma att kunna tas med till tredje land. 5.2.6Pågående arbeten inom EU Inom EU pågår arbete med en genomgång av de olika avtal som medlemsstaterna har med tredje land om sociala trygghets- förmåner. En sammanställning av bilaterala och multilaterala avtal som finns mellan medlemsländerna och tredje land har redovisats av den administrativa kommissionen för migrerade arbetstagare.40 kommer en rapport om samordningsreglerna i förhållande till icke EU-länder. Kommissionen avser att lämna en kommunikation om den externa dimensionen av om social trygghet. Vidare förs en diskussion kring effekterna av nationella bilaterala socialförsäkringsavtal kontra . Det har framförts att synen på de nationella bilaterala socialförsäkringsavtalen har ändrats från att skapa social trygghet för migrerande arbetstagare i första hand till att bli handelspolitiska konkurrensinriktade instrument. Mellan medlemsstaterna pågår förhandlingar om dels förslaget till och rådets direktiv om vill- 40 Administrativa kommissionen består av regeringsföreträdare från medlemsländerna och har till uppgift att utfärda beslut och rekommendationer om tolkningen och tillämpningen av förordningarna (EG) nr 883/2009 och nr 987/2009. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner kor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsan- ställning, det s.k. säsonganställningsdirektivet41, dels förslaget till och rådets direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal, det s.k. ICT-direktivet.42 Förslaget till säsonganställningsdirektiv syftar till att skapa gemensamma regler för inresa och vistelse för säsongsanställda från tredje land och att garantera dessa arbetstagare vissa rättigheter. Förslaget till ICT- direktivet syftar till att skapa gemensamma regler för tredjelands- medborgares och deras familjemedlemmars inresa till och vistelse i EU inom ramen för företagsintern överföring av personal. Enligt förslagen ska säsongsanställda respektive företagsintern överförd personal från tredje land tillförsäkras likabehandling med unions- medborgare bl.a. när det gäller socialförsäkringar43 samt avseende utbetalning av intjänad pension vid flyttning till tredje land. 5.2.7Avtal mellan och tredje land har avtal om social trygghet med förenta stater,44 ,45 ,46 (Bosnien-Herçegovina, , och ),47 ,48 ,49 ,50 Québec51 och Turkiet.52 Konventionerna om social trygghet har på samma sätt som EU:s förordningar till syfte att samordna och reglera tillämpningen av ländernas socialförsäkringssystem i olika försäkringssituationer. De innehåller i huvudsak bestämmelser om likabehandling, samman- 41KOM (2010) 379 slutlig. 42KOM (2010) 378 slutlig. 43Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 883/2004. 44Konventionen med Förenta Stater trädde i kraft , SFS 2004:1192 och 2007:807. 45Konventionen med trädde i kraft , SFS 2006:286 och 2006:1312. Länderna har ingått ett tilläggsavtal med anledning av den svenska pensionsreformen. Detta tilläggsavtal har trätt i kraft . 46Konventionen med trädde i kraft , SFS 1983:325. 47Konventionen med trädde i kraft , SFS 1978:798 1992:996 och 1994:320. gäller i förhållandet mellan och respektive Bosnien- Herçegovina, , och . Omförhandlingar av konventionen inled- des . 48Konventionen med trädde i kraft , SFS 2002:221 och 2003:47. 49Konventionen med trädde i kraft , SFS 1991:1333. 50Konventionen med trädde i kraft , SFS 1982:249. 51Överenskommelsen med trädde i kraft , SFS 1988:100. 52Konventionen med trädde i kraft , SFS 1981:208. Länderna har ingått en tilläggskonvention med anledning av den svenska pensionsreformen, som ännu inte trätt i kraft, SFS 2005:234. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner läggning av försäkrings- och bosättningsperioder samt om export av vissa förmåner. Vissa avtal omfattar bl.a. en rätt till export av pension. 5.2.8Försäkringstillhörighet och export av förmåner inom EU Vissa inkomstrelaterade ersättningar som beviljats en person i kan redan enligt svensk lagstiftning fås oberoende var i världen han eller hon bosätter sig så länge rätten till förmånen består.53 Detta gäller inkomstrelaterad sjukersättning och inkomst- relaterad aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning, inkomstgrundad ålderspension, inkomstrelaterad efterlevandepension, efterlevande- förmåner från arbetsskadeförsäkringen och efterlevandeskydd i form av premiepension. Som nämnts ovan går samordningen inom EU ut på bl.a. att avgöra vilket land som ansvarar för en persons försäkring. Beträf- fande exempelvis sjukförmåner är huvudregeln att det land där en person är försäkrad ansvarar för kontanta sjukförmåner, dvs. ersättning för lön på grund av sjukledighet. Även avseende familjeförmåner är huvudregeln att det land där en person är för- säkrad ansvarar för kontanta föräldraförmåner, dvs. ersättning för lön på grund av föräldraledighet. Om en person är försäkrad i ett land, men familjen bor i ett annat land, kan familjen dock vara berättigad till förmåner i mer än ett land. Prioriteringsregler avgör då vilket land som ansvarar för förmånerna. Om en person arbetar i , men familjen bor i ett annat medlemsland kan familjen ändå ha rätt till svensk föräldrapenning. Kontantförmåner som någon beviljats i får inte minskas eller dras in med anledning av att mottagaren bosätter sig i ett annat medlemsland än det som ansvarar för betalningen av förmånen. Detta gäller garantiersättningar såsom sjukersättning och aktivitets- ersättning i form av garantiersättning samt garantipension och garantipension till omställningspensionen. 53 6 kap. 16 § SBL. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner I övrigt är det lagvalsreglerna som avgör vilket lands lagstiftning som är tillämpligt i det enskilda fallet. Exempelvis avseende barnbidrag gäller följande. Om den ena föräldern arbetar i ett annat medlemsland medan den andra föräld- ern arbetar och bor kvar med barnet i har familjen rätt till barnbidrag i . Om föräldern som bor kvar inte arbetar, har familjen i första hand rätt till barnbidrag eller liknande förmåner från det land där den andre föräldern arbetar. Om förmånerna från det ena landet är högre kan detta kompenseras genom ett tilläggs- belopp. Beträffande underhållsstöd kan ett barn som bor med en förälder i ett annat medlemsland, medan den bidragsskyldige är försäkrad i , ha rätt till svenskt underhållsstöd. För att få svenskt bostadsbidrag för bostadskostnader måste personen vara boende i . Däremot kan den del som avser bidrag för de barn som bor hemma även utgå vid bosättning i annat medlemsland om någon i familjen arbetar i . 5.3Kartläggning av vilka socialförsäkringsförmåner som kan exporteras till tredje land 5.3.1Vilka arbetsbaserade förmåner kan tas med från till tredje land? Som framgår ovan kan vissa inkomstrelaterade ersättningar som beviljats en person i fås enligt svensk rätt oberoende var i världen han eller hon bosätter sig så länge rätten till förmånen består.54 Detta gäller inkomstrelaterad sjukersättning och inkomst- relaterad aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning, inkomst- grundad ålderspension, inkomstrelaterad efterlevandepension, efterlevandeförmåner från arbetsskadeförsäkringen och efter- levandeskydd i form av premiepension. Övriga arbetsbaserade förmåner kan endast tas med till tredje land under vissa förutsättningar. När det gäller graviditetspenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning, rehablilitering, rehabiliterings- ersättning och bidrag till arbetshjälpmedel kan sådana förmåner lämnas vid vistelse i tredje land endast om ett ersättningsfall inträffar utomlands medan den försäkrade där utför sådant arbete som ska anses som arbete i , eller om 54 6 kap. 16 § SBL. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner medger att den försäkrade reser till utlandet.55 Som huvudregel ska ett sådant medgivande inhämtas i förväg.56 Beträffande föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå gäller att sådan förmån kan lämnas för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består om barnet är bosatt i , eller om medger det, när ett barn hämtas i samband med adoption.57 Som nämnts ovan anses för vissa särskilda personkategorier arbete som utförs utomlands som arbete i . Det är fråga om särskilda bestämmelser för sjömän, angående utsändning och för diplomater m.fl.58 5.3.2Vilka bosättningsbaserade förmåner kan tas med från till tredje land? Vissa bosättningsbaserade förmåner kan betalas ut vid utlands- vistelse i tredje land om vistelsen kan antas vara längst sex månader.59 Detta gäller föräldrapenning på lägstanivå och grund- nivå, barnbidrag, underhållstöd, adoptionsbidrag, vårdbidrag, rehab- ilitering, bidrag till arbetshjälpmedel och särskilt bidrag, handikappsersättning, assistansersättning, bilstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg. Äldreförsörjningsstöd kan lämnas endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst tre månader.60 Om vistelsen är planerad för än upphör rätten till bidrag redan vid utresan från . Beträffande sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning, garantipension, särskilt pensionstillägg, efterlev- andestöd och garantipension till omställningspension kan dessa utbetalas så länge den försäkrades bosättning i består.61 En i bosatt person som lämnar landet ska fortfarande anses vara bosatt här i landet om utlandsvistelsen kan antas vara längst ett år.62 Detta innebär alltså i praktiken att rätten till förmånerna upphör utlandsvistelse. 556 kap. 15 § SBL. 56FÖD 1988:56, FÖD 1989:54 och FÖD 1993:23. 576 kap. 16 § SBL. 586 kap. 3–5 §§ SBL. 595 kap. 14 § SFB. 605 kap. 14 § SFB. 615 kap. 14 § andra stycket SFB. 625 kap. 3 § andra stycket SFB. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Även om rätten till en förmån har upphört på grund av att den enskilde inte längre anses bosatt här finns det möjlighet att fortsatt få förmånen om det med hänsyn till omständigheterna skulle fram- stå som uppenbart oskäligt att dra in förmånen.63 Det kan exempel- vis vara fråga om en utlandsvistelse som är påkallad av hälsoskäl. Restriktivitet råder vid tillämpning av denna bestämmelse.64 Några särskilda personkategorier kan anses som bosatta i även vid vistelse utomlands längre än . Bestämmelser om detta finns för statsanställda, diplomater m.fl., biståndsarbetare m.fl. och utlandsstuderande m.fl. samt familjemedlemmar till dessa.65 Det ovan beskrivna gäller således export av förmåner enligt svensk rätt. Därutöver kan en person som lämnar ha rätt att ta med sig en förmån baserat på att det finns en konvention som gäller i förhållande till ett särskilt land. Efter en genomgång av gäl- lande konventioner kan konstateras att det är möjligt att i vissa fall ta med sig garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning till tredje land. I enlighet med konventionen mellan och kan svensk garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning under vissa förutsättningar exporteras till Kanada.66 Avtalen mellan och , och förenta stater, vilka omförhandlats efter pensionsreformen i , medger däremot inte någon rätt till export av dessa förmåner. Anledningen är att dessa betraktas som bosättningsbaserade för- måner vars motsvarighet inte finns i det turkiska, chilenska eller amerikanska systemen.67 Övriga konventioner mellan och tredje land har inte omförhandlats efter pensionsreformen 2003 varför ställning inte har tagits till om dessa garantiförmåner ska exporteras eller inte. Som redogjorts för ovan har även EU avtal med tredje land som är bindande för . Den svenska garantipensionen68 är en exportabel förmån inom EES-området enligt dessa samordnings- regler eftersom den innehåller regler om intjänandetid. Enligt rätts- praxis i omfattar avtalen med , , , , och samma materiella område som förordningen. Som nämnts ovan ska avtalen med dessa 635 kap. 18 § SFB. 1998/99:119 s. 148 f. 655 kap. 4–8 §§ SFB. 2001/02:106 s. 52 f. 2004/05:71, prop. 2005/06:79 och prop. 2004/05:16. 68Garantipensionen omfattas av reglerna i förordning nr 883/2004. Portabilitet av sociala trygghetsförmåner Detta kommer att innebära att en arbetstagare förutom inkomstpension kan få garantipension i förhållande till antalet år med inkomstpension i . Vidare kan sådana pen- sioner, livräntor och ersättningar som beror på arbetsskada eller arbetssjukdom exporteras. 5.4Överväganden kring portabilitet och dess betydelse för cirkulär migration Som framgår ovan är medborgare inom EU/EES och till- försäkrade social trygghet vid flyttningar inom unionen i samma omfattning som landets invånare. Vidare kan det föreligga rätt att ta med sig vissa rättigheter från ursprungslandet. Detta är en förut- sättning för den fria rörligheten inom EU, men verkar också som ett incitament för invånarna att röra sig mellan länderna. På samma sätt har möjligheten till social trygghet stor betydelse för rörlighet gentemot tredje land.