sou · GZB32 · 2011-01-18 00:00:00 — En skattereduktion för hushållsnäratjänster har införts (2007), och en skattereduktion för reparationer, om- och tillbyggnader i hemmet () har införts Fastighetsskatten på småhus har avskaffats och ersatts med en fastighetsavgift på högst (2008) Förmögenhetsskatten har avskaffats (2007) Bolagsskatten har sänkts från av vinsterna (2009) Skattebehandlingen av privata aktiebolag har blivit mer fördelak- tig (2007–2008). Jobbskatteavdraget har i stor utsträckning finansierats genom reformer av socialförsäkringssystemet. Det mest påfallande är att 2008/09:1, s. 135. Bilaga 12 till LU2011 man har förändrat arbetslöshetsersättningssystemet och sjukför- säkringssystemet.6 Grundstrukturen för det svenska lagstadgade inkomstskattesyste- met, som i stor utsträckning är ett resultat av den stora skatte- reformen 1991, är enkel. En proportionell skattesats tillämpas på alla förvärvsinkomster och skattepliktiga transfere- ringar. Den genomsnittliga kommunala medelskattesatsen var , med en lägsta skattesats på () och en högsta skattesats på (). För en sammanlagd förvärvsinkomst över en bestämd tröskel () måste skattebetalaren också betala en statlig inkomstskatt. Den statliga inkomstskattetabellen består av två trappsteg. Marginalskattesatserna i vart och ett av stegen är . Om man enbart beaktar inkomstskatten för privatpersoner är högsta marginalskattesats på förvärvs- inkomst alltså . Kapitalinkomst beskattas avskilt från den totala förvärvsinkomsten med en proportionell skattesats på . betalade av befolkningen som fyllt statlig inkomstskatt. av befolkningen fick betala den högsta marginalskattesatsen. Trösklarna för den statliga inkomst- skatten har ökat i reala termer (se tabell 2.3). Det kan särskilt nämnas att brytpunkterna för den statliga inkomst- beskattningen höjdes 2009. Tabell 2.3 Övre och undre brytpunkter för statlig inkomstskatt för perioden –2009 Not: Brytpunkterna anges prisnivå. Deflatering med konsumentprisindex (KPI) av årets värden för perioden –2008. 6 Se (2009) för en bra sammanfattning av regeringens reformer. Bilaga 12 till LU2011 Innan individens skattskyldighet beräknas gör auto- matiskt ett grundavdrag från individens taxerade totala förvärvs- inkomst (summan av arbetsinkomst och sociala transfereringar). fasas grundavdraget in på lägre inkomstnivåer och fasas ut på högre inkomstnivåer med effekter för marginalskattesatsen för den individ som ligger inom dessa inkomstintervall. Figur 1 visar den lagstadgade skattetabell som gäller för individen . Grundavdraget fasas in mellan och och fasas ut mellan och 2010. Jobbskatteavdraget som är en svensk skattereduktion för förvärvs- inkomst som alltså enbart gäller arbetsinkomst, inte transfere- ringar,7 infördes . regeringsproposition uppskatta- des budgetkostnaderna för denna skattesänkning (det första ste- get) till . Reformen, som i dagligt tal kallas jobbskatteavdraget, markerar ett slut på den långvariga svenska traditionen att beskatta olika typer av sociala transfere- ringar gemensamt med förvärvsinkomst. Jobbskatteavdraget är utformat på ett tekniskt komplicerat sätt. Det beror till viss del på det redan befintliga grundavdraget. Jobbskatteavdragets omfattning 2010 beräknas i enlighet med tabell 2.4. I och med jobbskatteavdra- get sänks marginalskattesatsen för förvärvsinkomster på . Men i motsats till det som är standard i andra länder som har genomfört skattereduktioner för förvärvsarbetande fasas det svenska jobbskatteavdraget inte ut vid högre inkomstnivåer. Tabell 2.4 Formel för skattereduktion för förvärvsinkomst 0–0,91 PBB (FI–GA) × skattesats PBB–2,72 PBB (0,91 PBB + 0,304 × (AI–0,91 PBB) – GA) × skattesats PBB–7,00 PBB (1,461 PBB + 0,095 × (AI-2,72 PBB) – GA) × skattesats (1,868 PBB – GA) × skattesats Not: PBB = prisbasbelopp (= ), AI = förvärvsinkomst, GA = grundavdrag. 7 Detta stämmer inte helt, eftersom jobbskatteavdraget också beror på grundavdraget, som i sin tur också är en funktion av skattepliktiga transfereringar. Bilaga 12 till LU2011 Figur 1 visar marginalskattesatsen, eller marginaleffekten, och den genomsnittliga skattesatsen som en funktion av förvärvsinkomsten, med och utan jobbskatteavdraget under förutsättning att all inkomst som tillhandahålls är förvärvsinkomst (inte skatteplik- tiga transfereringar). På ett sätt förenklade jobbskatteavdraget tabellen för marginalskatt eftersom antalet trappsteg minskade från 8 till 6.8 Ett stort antal skattebetalare med medelinkomster får sin marginalskattesats sänkt med . Marginal- skatterna för dem som tjänar påverkas inte av jobb- skatteavdraget. Vi kan också dra slutsatsen att skattebetalare med mycket låga inkomster fick dramatiska sänkningar av både den genomsnittliga skattesatsen och marginalskattesatsen. För hög- inkomsttagare blir minskningen av den genomsnittliga skattesatsen mer blygsam. Figur 1 Marginalskattesatsen som en funktion av förvärvsinkomst Marginalskatt (ej jobbavdrag) Genomsnittlig skatt (ej jobbavdrag) Not: Figuren bygger på förutsättningen att individen inte mottar skattepliktiga transfereringar . Skattetabellen inbegriper grundavdraget, skattereduktion för förvärvsinkomst och statlig inkomstskatt. 8 Kom ihåg att detta är under förutsättning att individen inte mottar några skattepliktiga transfereringar. Eftersom grundavdraget, men inte jobbskatteavdraget, är en funktion av skattepliktiga transfereringar beror brytpunkterna i allmänhet på antalet skattepliktiga transfereringar. Det gör skattereglerna mindre genomskinliga ur skattebetalarnas perspektiv. Bilaga 12 till LU2011 De ovan nämnda reglerna gäller arbetstagare som inte fyllt . Äldre arbetstagare som har löneinkomst eller inkomster från närings- verksamhet omfattas av mer generösa regler. var formeln för jobbskatteavdraget för äldre arbetstagare tämligen lik formeln för arbetstagare i den aktivaste åldersgruppen, med undan- tag för att äldre arbetstagare fick en mer generös skattereduktion vid en given förvärvsinkomstnivå (se appendix D). för- enklades tabellen för jobbskatteavdraget för äldre arbetstagare, så att det är en funktion av vare sig den kommunala skatte- satsen eller grundavdraget – det är enbart en funktion av förvärvs- inkomstens storlek. De lagstadgade arbetsgivaravgifterna (sociala avgifter) i har legat på en stabil nivå på omkring 32–av bruttolönen . Förutom detta betalar arbetsgivare avgifter till kollektivavtalade sociala trygghetssystem. Man ska dock komma ihåg att de sociala avgifterna också ger arbetstagaren rätt till ett antal sociala förmåner. Det finns dock ingen större koppling mellan det inbetalda beloppet och pensionsnivå eller för- måner. Löneinkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp genererar i allmänhet inga förmåner. Skattekomponenten i de sociala avgif- terna har ofta uppskattats till att ligga på (2010, s. 11). sänktes arbetsgivaravgiften till av bruttolönen för personer som inte hade fyllt före . behövde arbetsgivare som anställde arbetstagare som inte fyllt före bara betala en avgiftssats för arbetsgivaravgifter och egen- avgifter på för dessa anställda. Dessa reformer moti- verades med en hög arbetslöshetsnivå bland ungdomar och demo- grafiska trender. Regeringen har också genomfört riktade sänkningar av löne- skatter för äldre arbetstagare. För anställda som är födda behöver arbetsgivaren inte betala några lagstadgade sociala avgifter. Dessa arbetstagare är inte berättigade till det nya offentliga pen- sionssystemet. För personer som är födda och senare men Bilaga 12 till LU2011 som har fyllt ska arbetsgivaren betala en ålderspensionsavgift på (se appendix D för mer information). Det finns även arbetsmarknadspolitiska subventioner som minskar lönekostnaderna för vissa arbetstagargrupper: nystarts- jobben, nyfriskjobben och instegsjobben. Nystartsjobben är ett lönebidrag till långtidsarbetslösa, nyfriskjobben är ett bidrag till individer som har varit långtidssjukskrivna och instegsjobben, slutligen, är ett lönebidrag som riktas mot nyanlända invandrare. Konsumtionsskatter kan delas in i mervärdesskatter (moms) och punktskatter. Den generella momsskattesatsen är . Livs- medel, hotelltjänster och camping beskattas . Tidningar, böcker, tidskrifter, kulturella aktiviteter och idrottseve- nemang samt resor med kollektivtrafik beskattas . För ett typiskt hushåll ligger den effektiva momsen på omkring 21 procent.9 Den huvudsakliga delen av punktskatter tas ut på energi- och miljöskatter. 2.6Skattereduktion för hushållsnära tjänster infördes en skattereduktion för hushållsnära tjäns- ter (RUT-avdraget). Skattebetalaren får en skattereduktion på av kostnaden för arbetet. Skattereduktion gäller för tjäns- ter som utförs i, eller i nära anslutning till, den bostad där skatte- betalaren bor. Tjänsterna omfattar städarbete, matlagning, gräs- klippning och barnpassning. Närmare 99 000 svenska skattebetalare ansökte om denna skattereduktion under (se avsnitt 5.3 där frågan diskuteras ytterligare). En skattereduktion för tillbyggnad, ombyggnad och renovering, främst av fast egendom, (ROT-avdraget) återinfördes för förvärv av denna typ av tjänster . Denna skattereduktion har införts tidigare under vissa perioder, och den har motiverats som ett stimulansprogram för byggindustrin. Skatte- reduktionen är åter av arbetskostnaden. Summan av dessa skattereduktioner (+ ) får inte överstiga . 9 Vi har gjort egna beräkningar som bygger på Hushållens utgifter (HUT). Bilaga 12 till LU2011 I de tidigare avsnitten har vi observerat att jobbskatteavdraget sänkte både marginalskattesatsen och den genomsnittliga skattesat- sen avsevärt. Men för att noggrant beskriva de incitament för att arbeta som de svenska medborgarna möter, måste man också be- akta effekterna av det fullständiga skatte- och transfereringssyste- met. I detta avsnitt ska vi se mer ingående på hur incitamenten för arbete påverkar olika sociodemografiska grupper och inkomst- grupper. har den borgerliga alliansen refor- merat arbetslöshetsersättningssystemet och sjukförsäkringssyste- met i syfte att öka incitamenten för att arbeta. Men vissa aspekter av dessa reformer – som de höjda avgifterna till arbetslöshets- ersättningssystemen för vissa grupper – har förmodligen motverkat incitamenten att arbeta. Eftersom denna rapport inte omfattar någon beskrivning av transfereringssystemen kommer analysen att inriktas på två nyckelbegrepp: i.Tröskeleffekten för en individ definieras som: PTR=1- Hushållets finansiella vinst av att individen väljer att arbeta Individens bruttoinkomst vid arbete I en värld utan några transfereringar skulle tröskeleffekten vara lika med den lagstadgade genomsnittliga skattesatsen för en individ.10 Anta att en person som väljer att arbeta får en löneinkomst på och betalar en nettoskatt på . Hennes dispo- nibla inkomst som förvärvsarbetande blir då . Som arbetslös får hon istället en arbetslöshetsersättning som uppgår till , som hon betalar en nettoskatt på , vilket innebär en disponibel inkomst som arbetslös på 66 000. Denna person skulle uppleva en tröskeleffekt motsvarande 1– (82 000–66 000)/120 000 = . Om tröskeleffekten är lika med 1 ger arbetet ingen ekonomisk vinst. Det är värt att notera att tröskeleffekten är ett individuellt mått, även om det baseras på hushållets inkomst. För att få fram tröskeleffekten bör man studera hushållets inkomst som inkomsterna från hushållets andra medlemmar hålls på en nivå. 10 I appendix A diskuterar vi hur tröskeleffekten och marginaleffekten påverkas om man uttryckligen beaktar indirekta skatter (moms och löneskatter). Bilaga 12 till LU2011 ii.Marginaleffekten definieras som: METR= Nettoförändringen i skatter och transfereringar då inkomsten ökar med ett litet belopp Marginaleffekten är det relevanta måttet för incitamenten att få en liten mängd extrainkomster. Om marginaleffekten är lika med noll behåller individen hela den sist intjänade kronan. Om marginal- effekten är lika med 1 behåller hon inget av den sist intjänade kro- nan. Tröskeleffektens omfattning blir olika för individer som går över från olika transfereringssystem (till exempel arbetslöshetsersätt- ning eller sjukförsäkring) till arbete. Eftersom bestämmelserna skiljer sig åt för olika transfereringssystem blir tröskeleffekterna olika stora beroende på vilket system individen får sina inkomster ifrån vid om denne inte arbetar alls. Tabell 2.5 redogör för de genomsnittliga nivåerna 2010 och förändringarna i tröskeleffekter –2010 efter hushållstyp och decil11 för tre transfereringssystem: arbetslöshetsersättningssystemet, sjukförsäk- ringssystemet och förtidspensionssystemet.12, 13 Decilerna definie- ras baserat på förvärvsinkomst. 11Med deciler menas att man delar upp en fördelning i tio delar som är lika stora (från lägsta till högsta värdet); varje del motsvarar . 12När man tolkar genomsnittliga tröskeleffekter och marginaleffekter för hushållstyperna ska man ha i åtanke att dessa olikheter kan återspegla skillnader i inkomst. 13I denna rapport beräknar vi inte tröskeleffekterna för dem som uppbär socialbidrag eller försörjningsstöd, eftersom detta inte ingår i standardrutiner. Social- bidrag inkomstprövas gentemot nettoinkomst efter avdrag för erlagd preliminärskatt. Det svenska skattesystemet Bilaga 12 till LU2011 Tröskeleffekter för arbetslösa, sjukskrivna och –10,3 –9,8 –5,3 –10,8 –9,3 –5,8 –10,8 –11,3 –8,0 –10,0 –10,5 –5,0 –11,5 –9,4 –5,0 –12,6 –21,6 –12,4 –7,7 –14,1 –8,1 –12,3 –8,4 –3,5 –10,5 –7,1 –2,5 –11,4 –6,2 –2,5 –11,1 –5,8 –2,8 –10,7 –8,3 –4,4 –10,2 –9,4 –6,4 –9,4 –9,5 –5,6 –6,6 –7,8 –4,6 Tabell 2.5 visar att tröskeleffekten för arbetslöshetsersättnings- systemet har minskat i alla demografiska grupper och inkomst- deciler. Den genomsnittliga tröskeleffekten har sjunkit från 2010. De höga tröskeleffekterna i den första decilen kan förklaras med att det finns ett golv i arbets- löshetsersättningssystemet. Arbetslösa får ett minimibelopp oav- sett förvärvsinkomstens storlek om de börjar arbeta. Under tids- perioden –2010 var reduktionen av tröskeleffekter störst i den första decilen och minst i den tionde decilen. Figur 2 visar mer information om fördelningen av individer i varje intervall för tröskeleffekter –2010. Antalen har beräknats genom befolkningsvikter. Det är slående att bland de ensamstående befann sig över 200 000 av dem inom trös- kelnivåer i intervallet 80–2006, medan samma grupp Bilaga 12 till LU2011 bara utgjordes av omkring 30 000 individer 2010. Samma mönster kan urskiljas när det gäller sammanboende utan barn, ensamstå- ende med barn och sammanboende med barn. Figur 2 Tröskeleffekter om individen uppbär arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet <20 20- 40- 60- 70- 80- 90->100 39 59 69 79 89 99 <2020-40- 60- 70-80- 90->100 39 59 69 79 89 99 Hushåll med barn och två föräldrar <2020- 40- 60- 70- 80- 90->100 39 59 69 79 89 99 <20 20- 40- 60- 70- 80- 90->100 39 59 69 79 89 99 Not: Uppskattat antal individer (på den vertikala axeln) med en tröskeleffekt i ett visst intervall (på den horisontella axeln). Tabell 2.5 visar vidare att utvecklingen av tröskeleffekterna för sjukförsäkringen till stor del påminner om arbetslöshetsersätt- ningen. I fallet med sjukförsäkring har dock reduktionen varit mer koncentrerad till decilerna 1 och 2. Tröskeleffekterna för förtids- pensionen har utvecklats lite annorlunda. Här var genomsnitts- nivån lägre 2006. Å andra sedan har minskningen varit avsevärt lägre än i de andra två systemen. Det är intressant att notera att inga viktiga reformer har genomförts i detta system som har undersökts. De reducerade tröskeleffekter som vi ser i tabell 2.5 kan därför till stor del tillskrivas införandet av jobb- skatteavdraget. Det är intressant att tröskeleffekternas minskningar är betydligt lägre än inom ramen för arbetslöshetsersättnings- systemet och sjukförsäkringssystemet, där tröskeleffekterna har sänkts både genom förändringar av socialförsäkringssystemet och av inkomstskattesystemet. Hur omfattande är tröskeleffekterna i en internationell jäm- förelse? Immervoll m.fl. (2007) genomförde en viktig studie som satte fokus på tröskeleffekterna. Studien innehöll simulerings- resultat för tröskeleffekter i EU-länder som baserades på analys- modellen EUROMOD och skatteregler. Då hade de näst högsta tröskeleffekterna (efter ) på 75–70 pro- cent, och de högsta siffrorna för den lägsta decilen. En mer upp- daterad jämförelse finns i Immervoll och Pearson (2009, figur 1)14 som skildrar tröskeleffekter för en individ som går från arbetslös- het till heltidsarbete med en inkomst som motsvarar två tredjedelar av medellön. För denna person låg tröskeleffekten på i (den tredje högsta siffran i ), medan tröskeleffekten för ett typiskt kontinentaleuropeiskt land var . Tröskeleffekterna låg på ännu lägre nivå i län- der med lägre omfördelning, till exempel . Innan jobbskatte- avdraget infördes i var därför tröskeleffekterna bland de högsta i världen, men har relativa position förmodligen förbättrats något i detta avseende. I en diskussion av trender i genomsnittliga skattesatser (med hänsyn tagen till både skatte- systemet och transfereringssystemet) –2009, påpekar (2009, s. 130) att de mest omfattande minsk- ningar som påverkar alla hushållstyper noteras i . 14 I denna studie genomförs också en ingående granskning av de olika typer av förmåner för förvärvsarbetande som förekommer i . Bilaga 12 till LU2011 Vid sidan om det lagstadgade skattesystemet tar marginaleffekten hänsyn till alla de transfereringssystem som påverkar en individ vid en viss inkomstnivå. Tabell 2.6 redogör för marginaleffektens utveckling –2010. Notera att marginaleffekten i genomsnitt är högre i den första decilen än i den andra. Detta är en konsekvens av transfereringssystemet. Det har skett en tydlig minskning när det gäller marginaleffekten för alla, bortsett från den högsta decilen, där marginaleffekten i stället har legat relativt kon- stant –2010. I princip beror den totala margi- naleffekten för högre inkomster på det lagstadgade skattesystemet. Eftersom de högsta marginalskatterna har legat konstanta som har undersökts har den genomsnittliga marginal- effekten i den högsta decilen också legat relativt . Figur 3 visar antalet individer i varje intervall för marginaleffek- ten –2010. Det är särskilt slående att antalet ensamstående med barn med mycket höga marginaleffekter har minskat . Man ska komma ihåg att de marginaleffekter som redovisas i tabell 2.6 inte inbegriper mervär- desskatten (moms) och löneskatter. Om man även tar hänsyn till dessa indirekta skatter blir marginaleffekten högre. Såsom diskute- ras i appendix A svarar en marginaleffekt på 0,29, såsom anges i tabell 2.6, mot en marginaleffekt på 0,48 om man även tar med indirekta skatter i beräkningarna. Det svenska skattesystemet Bilaga 12 till LU2011 Marginaleffekter 2006–2010 Förändring 2010–2006 -6,8 -8,2 -9,2 -5,2 -6,3 -7,8 -10,4 -9,8 -8,1 -7,6 -7,3 -5,5 -7,2 -5,3 -0,6 2.7.3Sammanfattning av simuleringarna av marginaleffekten och tröskeleffekten Sammantaget visar denna beskrivande mikrosimulering att både tröskeleffekterna och marginaleffekterna har sjunkit i . Tröskeleffekterna för arbetslöshetsersätt- ningen är fortfarande fallande i inkomst, något som skulle kunna vara problematiskt mot bakgrund av att låginkomsttagares arbets- utbud ofta anses vara mer elastiskt än höginkomsttagares arbets- utbud längs den så kallade extensiva marginalen (dvs. beslutet att delta i arbetskraften) (se diskussionen i avsnitt 4). Vi konstaterar också att marginaleffekten har minskat för vissa låginkomsttagar- grupper – bland ensamstående mödrar har det skett en klar minsk- ning –2010. Det är värt att notera att margi- naleffekten för höginkomsttagarna inte påverkats särskilt mycket. Den högsta marginaleffekten kommer att diskuteras ytterligare i avsnitt 5.2. Bilaga 12 till LU2011 Figur 3 Uppskattat antal individer (på den vertikala axeln) med en effek- tiv marginalskatt i ett visst intervall (på den horisontella axeln) <20 20- 40- 60- 70- 80- 90->100 <20 20- 40- 60- 70- 80- 90->100 39 59 69 79 89 99 <20 20- 40- 60- 70- 80- 90->100 39 59 69 79 89 99 <20 20- 40- 60- 70- 80- 90->100 39 59 69 79 89 99 3Lärdomar från teorin om optimal beskattning Teorin om optimal beskattning, som introducerades av nobelpris- tagaren (1971), ger en bra startpunkt för analyser av de ofrånkomliga kompromisser mellan fördelnings- och effektivi- tetshänsyn som nämns i inledningen. En optimal beskattning bestäms inte utifrån några godtyckliga principer, som det är alltid bra att ha ett brett skatteunderlag och låga skattesatser eller att man borde beskatta konsumtion i stället för inkomst, ett ytt- rande som exempelvis ligger bakom några förslag om platt skatt. I stället inleds den med en specifikation av preferenser från sam- hällets sida (som fångas med en så kallad social välfärdsfunktion), och sedan undersöks vilka skattestrukturer och skattesatser som bäst skulle kunna fylla dessa sociala syften (Banks och 2010). Skattestrukturerna som härleds därifrån kan i vissa fall vara ganska komplicerade, men de kan utan tvekan (med lämpliga änd- ringar för t.ex. administrativa begränsningar) tjäna som en mått- stock för faktiska skattesystem. Detta ramverk innesluter frågan om hur man utformar stöd till låginkomsttagare (transfereringar till personer som inte arbetar eller som arbetar väldigt lite) i den generella frågeställningen om hur man bör utforma ett optimalt system för inkomstbeskattning. Det optimala systemet omfattar vanligen en garanterad minimi- inkomst för personer som inte arbetar och en genomsnittlig skatte- sats som ökar med inkomsten. Analysen i Mirrlees (1971) kräver en utformning av sociala prefe- renser, underliggande inkomstklyftor före skatt, antaganden om samhällets intäktskrav och idéer om de snedvridningar som skatte- Lärdomar från teorin om optimal beskattning Bilaga 12 till LU2011 De sistnämnda modelleras ofta som arbets- utbudsbeslut, där högre skatter minskar utbudet av arbetskraft, men i senare analyser undersöks också andra snedvridningar. Högre skattesatser kan leda till en lägre ansträngning per arbets- timme (vilket skulle kunna innebära en lägre timlön) eller till att färre utbildar sig vidare. Höga skattesatser kan också minska moti- vationen att byta till ett mer högavlönat arbete, en typ av ansträng- ning som kan vara önskvärd eftersom den kan bidra till en ökad produktivitet i ekonomin. I princip omfattas alla dessa typer av snedvridningar av begreppet inkomstskattebasens elasticitet (the taxable income elasticity), som vi diskuterar mer ingående i avsnitt 4.2. Under vissa förutsättningar är inkomstskattebasens elasticitet ett sammanfattande mått på de snedvridningar som inkomstskatte- systemet medför. Översikter av resultaten i teorin om optimal beskattning har gjorts av bl.a. Tuomala (1990) och Salanié (2003). Enligt grund- analysen tenderar de totala skattesatserna att öka om: fördelningen av bruttoinkomsten blir mer ojämlik – det är denna fördelning som regeringen försöker att justera arbetsutbudet blir mindre elastiskt, vilket innebär att de sned- vridningar som skattesystemet medför blir mindre regeringens preferenser blir mer egalitära regeringens intäktskrav ökar. Dessa allmänna principer är intuitiva, men de säger relativt lite om den faktiska marginalskattesatsen på olika inkomstnivåer, dvs. om strukturen på marginalskatten för olika bruttoinkomster. En central faktor som påverkar strukturen är den underliggande inkomstfördelningen (eller fördelningen av förmågor (skills)). Marginalskattesatsen bör vara hög på sådana ställen av fördelningen av förmågor där antalet skattebetalare är litet, eftersom antalet per- soner som drabbas av kännbar snedvridning då blir mer begränsat. Å andra sidan bör marginalskattesatsen vara hög på inkomster som är lägre än de nivåer där de flesta skattebetalare befinner sig. Anledningen är att en hög marginalskattesats på lägre inkomst- nivåer än där en person befinner sig bara skapar en inkomsteffekt, och därför inte orsakar någon snedvridning.