sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Det framgår vidare att vi föreslår att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten enligt 2 kap. 20 § och om behörighet och säkerhet i fråga om direktåtkomst (avsnitt 8.8.4). Vi redogör för våra överväganden när det gäller bestämmelser för respektive databas i kapitel 9–12. Nedan redogör vi för våra överväganden när det gäller de gemensamma bestämmelserna för databaserna. Vårt förslag: Den föreslagna vägtrafikdataförordningen ska alltjämt uttömmande reglera innehållet i databaserna. Den närmare detaljbeskrivningen och specificeringen av de uppgifter som i fråga om fordonet ska registreras i fordons- databasen enligt bilagan till förordningen överlåts åt Transport- styrelsen. Behov framförda till utredningen Transportstyrelsen har framfört att styrelsen bör ges möjlighet att föreskriva om detaljerade beskrivningar av uppgifter som ska registreras i fordonsdatabasen. Enligt Transportstyrelsen bör bestämmelserna i förordningen om vilka uppgifter som enligt nuvarande bilaga 1 till FVTR (fordonsregistreringen) ska anges i vägtrafikregistret vara av mer allmän karaktär (samlingsbegrepp) och styrelsen ges en möjlighet att närmare föreskriva detaljerade föreskrifter om utrustningen (t.ex. olika nivåer). Vi har övervägt hur hög detaljeringsgraden av innehållet i data- baserna som bör vara på förordningsnivå och hur mycket som kan överlåtas åt Transportstyrelsen i fråga om innehållet i databaserna. Det som är avgörande för frågan om vilka bestämmelser som Transportstyrelsen bör få meddela föreskrifter om är, enligt vår mening, vilka betydelse bestämmelserna har från integritets- Vägtrafikdatalagens bestämmelser om behandling som sker i databaser synpunkt jämfört med vad som är praktiskt motiverat, dvs. vad som kan anses utgöra en väl fungerande ordning för såväl tillämpande myndigheter som enskilda. Det kan vara svårt att göra en bedömning av uppgifternas integritetskänslighet, eftersom uppgifterna ställda för sig kanske inte anses vara integritetskänsliga men i kombination med andra är det. Ett stort antal var för sig harmlösa uppgifter kan ge möjlighet att göra olika samman- ställningar av uppgifter, vilket kan innebära risker för den personliga integriteten. Vi anser det lämpligt att i förordningsform behålla flertalet av bestämmelserna om innehållet i databaserna. Detta innebär att bilagorna till FVTR förs över till den nya vägtrafikdata- förordningen. Bilagorna är således i princip uttömmande. Detta begränsar visserligen handlingsutrymmet för registreringen och medför att andra uppgifter än de som uttryckligen anges inte kan registreras. En större flexibilitet skulle kunna uppnås om det överläts åt Transportstyrelsen att närmare specificera innehållet i samtliga databaser. Många av de uppgifter som registreras i behörighetsdatabasen, tillståndsdatabasen och tillsynsdatabasen är emellertid integritetskänsliga, varför vi anser att den höga detaljeringsgraden i förordningen ska bestå. Av samma skäl bör detaljeringsgraden för fordonsdatabasen bestå när det gäller uppgifter om felparkeringsavgifter och uppgifter om trängselskatt. De uppgifter i fordonsdatabasen som gäller fordons- registreringen är dock av låg integritetskänslig karaktär. En del av uppgifterna är över huvudtaget inte alls integritetskänsliga. Detta gäller framförallt uppgifter om registrerade fordons beskaffenhet och utrustning. anges i bilaga 1 till FVTR i fråga om fordonsuppgifter att uppgifter om ett registrerat fordons beskaffenhet och utrustning som är av betydelse för fordons- kontrollen får registreras. Därutöver specificeras sådana uppgifter som inte naturligen kan hänföras till fordons beskaffenhet och utrustning, såsom t.ex. uppgifter om drivmedel, EG-typ- godkännande, fabrikat och identifieringsmärkning samt registreringsnummer, men som ändå avser uppgifter om fordonet. Vidare registreras uppgifter från besiktning, efterkontroll och flygande inspektion. Dessutom anges ägaruppgifter och allmänna uppgifter samt uppgifter om saluvagnslicens, tillfällig registrering och ursprungskontroll. När det gäller ägaruppgifter och de allmänna uppgifterna bör de uppgifter som får finnas i databasen alltjämt uttömmande Vägtrafikdatalagens bestämmelser om behandling som sker i databaser specificeras i förordningen. Däremot bör den närmare detalj- beskrivningen och specificeringen av de uppgifter som ska registreras i fråga om fordonet enligt bilagan till vägtrafikdata- förordningen kunna överlåtas åt Transportstyrelsen. Vi föreslår även särskilda bestämmelser för registrering av upp- gifter om ett fordons trafiksäkerhetshöjande tekniska lösningar. Vi redogör för våra överväganden i den delen i avsnitt 9.4.3. När det gäller våra överväganden när det gäller uppgifter som behövs av administrativa skäl vid handläggningen av ett ärende hänvisas till avsnitt 7.5.3 och 8.5.4. 8.11.3De allmänna förutsättningarna för direktåtkomst Vårt förslag: Bestämmelserna om förutsättningarna för direkt- åtkomst i FVTR förs över till vägtrafikdataförordningen. Det ska uttryckligen framgå av vägtrafikdataförordningen att direktåtkomst får medges endast om behovet av direkt- åtkomsten överväger de invändningar som kan ställas ur integritetssynpunkt. Behov framförda till utredningen Informationsförmedlarna har framfört att det krävs tydligare regler för villkoren för direktåtkomsten, alternativt tydligare förklaringar av vad som gäller. De efterfrågar även en tydligare åtskillnad vad som är företagsrelaterad informa- tion respektive personrelaterad information och vad som gäller för hanteringen av de olika informationsmängderna. Flera aktörer har framfört att möjligheten till direktåtkomst bör utökas. Det är främst en utökad direktåtkomst till uppgifter i fordons- och körkortsregistreringen som efterfrågas. Vidare har flera aktörer efterfrågat tillgång till fler uppgifter via direktåtkomst. När Transportstyrelsen gör en bedömning av om en ansökan om direktåtkomst ska bifallas överväger styrelsen först om något av ändamålen med behandlingen av personuppgifter i 5 § punkterna 1– Vägtrafikdatalagens bestämmelser om behandling som sker i databaser 3 LVTR är uppfyllt (8 § LVTR). Är inte något av ändamålen uppfyllda kan direktåtkomst inte beviljas. Transportstyrelsen gör vid bedömningen av en ansökan även en avvägning mellan effektivitetsvinster, uppgiftsbehov och integritetsaspekter. Även om direktåtkomst till personuppgifter för en viss verksamhet är tillåten med hänsyn till bestämmelserna i ska sökanden kunna visa att behovet av direktåtkomst i verksamheten överväger de invändningar från integritetssynpunkt som alltid aktualiseras då ytterligare datorer ansluts till väg- trafikregistret. Behovet och de sammanlagda effektivitetsvinsterna av att ha direktåtkomst till vägtrafikregistret ska därför vara av en viss – inte ringa – omfattning. Uppgifter tillhandahålls utifrån det behov som Transportstyrelsen bedömer att slutanvändaren har. Transportstyrelsens bedömning följer av 9 § om att de personuppgifter som behandlas ska vara adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen med behandlingen och att inte fler personuppgifter får behandlas än vad som är nödvändigt. Vidare följer bedömningen av den rätt till skydd för den personliga integriteten som bl.a. finns i 2 kap. 3 § andra stycket RF där det stadgas att varje medborgare ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Skyddet för den personliga integriteten är dock inte absolut, utan ska vägas mot motstående legitima och grundläggande värden och intressen (prop. 2005/06:173 s. 14–15) Genom en proportionalitetsbedömning avgör Transportstyrelsen om den sökandes intresse väger tyngre än riskerna för otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Transportstyrelsen får för en användare som medges direkt- åtkomst bestämma de ytterligare begränsningar av användningen av sökbegrepp och de övriga villkor som anses nödvändiga ur integritetssynpunkt (4 kap. 5 § andra stycket FVTR). Därutöver ska Transportstyrelsen göra en bedömning av riskerna för att uppgifterna som lämnas ut kan komma att behandlas i strid med PUL (4 kap. 4 § FVTR). Ett utlämnande får enligt 21 kap. 7 § OSL inte ske om det kan antas att person- uppgifter som lämnas ut kommer att behandlas i strid med PUL. Uppgifterna får inte heller lämnas ut om de är sekretessbelagda, om det inte finns tillämpliga sekretessbrytande bestämmelser. Direktåtkomst får dessutom inte medges innan Transport- styrelsen försäkrat sig om att behörighets- och säkerhetsfrågorna är Vägtrafikdatalagens bestämmelser om behandling som sker i databaser lösta på ett sätt som är tillfredsställande ur integritetssynpunkt (4 kap. FVTR). Vi har närmare redogjort för dessa bestämmelser och för Transportstyrelsens praxis när det gäller direktåtkomst i avsnitt 4.5. Det ankommer på Transportstyrelsen att i varje enskilt fall göra överväganden om direktåtkomst till uppgifter kan medges. Av den praxis som vi har tagit del av och de synpunkter som har inkommit till utredningen kan vi sluta oss till att Transportstyrelsen snarare är återhållsam än tillåtande i sin tillämpning av det gällande regelverket när det gäller att medge direktåtkomst till uppgifter i vägtrafikregistret. Det är också Transportstyrelsen som i sin prövning beslutar vilka sökbegrepp som får användas och vilka uppgifter som tillhandahålls utifrån det behov som Transportstyrelsen bedömer att den som ansöker om direktåtkomst har. Mot denna bakgrund behövs enligt vår mening inte några större ändringar i de bestämmelser i förordningen som reglerar förutsättningarna för direktåtkomst. För att skapa en tydlighet i regelverket anser vi dock att den proportionalitetsbedömning som Transportstyrelsen gör också bör framgå av förordningen. Vi föreslår därför att en bestämmelse införs där det framgår att direktåtkomst får medges endast om behovet av direktåtkomsten överväger de invändningar som kan ställas från integritetssynpunkt. Vi anser emellertid att möjligheten att tillhandahålla sådana uppgifter om fordon som inte är att anse som personuppgifter bör utökas. Våra överväganden i detta avseende redovisar vi i avsnitt 9.3.4 och 9.4.4. 9Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen Vi har i kapitel 8 redogjort för våra överväganden om de allmänna bestämmelser som bör gälla för behandling i databaser. För en närmare redogörelse av vad som avses med begreppet databas och beskrivningen av när behandling av personuppgifter ska omfattas av de särskilda reglerna för databaser hänvisas till avsnitt 8.2. Nedan redovisar vi de särskilda bestämmelser som bör gälla för fordonsdatabasen. Vi anser att det finns skäl att dela in behandlingen av Transport- styrelsens verksamhet på vägtrafikområdet i olika databaser för fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Vi har närmare redogjort för våra överväganden när det gäller databasindelningen i avsnitt 8.3.3. Den behandling av personuppgifter och andra uppgifter som regleras inom ramen för fordonsdatabasen motsvarar i stora delar den behandling som omfattar hanteringen av uppgifter om fordon och fordonsägare (bilaga 1 till FVTR), uppgifter om felparkeringsavgifter (bilaga 4 till FVTR) och uppgifter om trängselskatt (bilaga 5 till FVTR). Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen 9.3De särskilda ändamålen med fordonsdatabasen Vi har i avsnitt 8.4 redogjort för våra allmänna överväganden när det gäller ändamålsbestämmelsernas utformning. Nedan följer en närmare beskrivning av de ändamål för vilka personuppgifter bör få behandlas i fordonsdatabasen enligt vårt förslag. 9.3.1Behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet Vårt förslag: Personuppgifter får behandlas i fordonsdatabasen om det behövs i Transportstyrelsens verksamhet för a)frågor om fordons registrering och brukande samt därmed sammanhängande frågor, b)frågor om typgodkännande och enskilt godkännande, c)frågor om ett fordon och dess utrustning är tillförlitligt från trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik, d)att utreda, bestämma, uppbära, redovisa och återbetala eller utbetala skatter, avgifter, ersättningar och , e)tillsyn, f)att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse, och g)intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten. Som vi redovisar i avsnitt 8.4.3 anser vi att det bör finnas en särskild ändamålsbestämmelse för Transportstyrelsens verksamhet. Vår utgångspunkt är att behovet hos Transportstyrelsen bör styra vilken behandling som ska tillåtas. Den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver har till syfte att på ett effektivt sätt handlägga olika frågor i förhållande till den enskilde. Det ligger således i den enskildes intresse att Transportstyrelsen har goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Ändamålen är direkt anpassade till den verksamhet som bedrivs av Transportstyrelsen. Våra förslag a–g i rutan ovan kommenteras närmare här nedan. Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen a–c) frågor om fordons registrering och brukande samt därmed sammanhängande frågor, frågor om typgodkännande och enskilt godkännande samt frågor om ett fordon och dess utrustning är tillförlitligt från trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik Vi anser att det uttryckligen ska anges att Transportstyrelsen får behandla personuppgifter om behandlingen behövs för frågor om fordons registrering och brukande och därmed sammanhängande frågor. Det som avses här är främst verksamheten enligt den av oss föreslagna lagen om fordons registrering m.m. Syftet är att all verksamhet som bedrivs av Transportstyrelsen när det gäller fordons registrering och brukande ska omfattas av ändamålet. I bestämmelsen bör vidare som ett särskilt ändamål uttryckligen anges att Transportstyrelsen får behandla uppgifter för att hantera frågor om typgodkännande och enskilt godkännande. Härmed avses samtliga godkännanden av fordon enligt FoL, men även typgodkännande av färdskrivare, diagramblad och färdskrivarkort enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. Ändamålsbestämmelsen bör även omfatta Transportstyrelsens hantering av personuppgifter för frågor om ett fordon och dess utrustning är tillförlitligt från trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik. Här avses främst den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver i enlighet med FoL, se 3 kap. 6 § FoL. d) att utreda, bestämma, uppbära, redovisa och återbetala eller utbetala skatter, avgifter, ersättningar och I samband med att ett fordon registreras uppkommer skyldigheter för fordonsägaren. Dessa skyldigheter består i att betala väg- trafikskatt (fordonsskatt och saluvagnsskatt), vägavgifter, trängsel- skatt och felparkeringsavgifter. Även skyldighet att betala andra avgifter som är relaterade till ett fordonsinnehav, t.ex. vägtrafik- registeravgift (som vi föreslår ska benämnas fordonsregisterings- avgift [se avsnitt 17.2.1]) och överlastavgift. En fordonsägare kan även ha rätt till ersättning eller från staten. Syftet med bestämmelsen är att Transportstyrelsen ska få behandla uppgifter som är nödvändiga för att styrelsen ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter enligt bl.a. VTSL och lagen (2004:629) om trängselskatt, FelPL eller annan författning som rör skatter, Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen 2010:76 avgifter, ersättningar eller relaterade till ett fordonsinnehav. Eftersom verksamheten är författningsreglerad finns det enligt vår mening inte några risker ur ett integritetsperspektiv att inte särskilt i lagförslaget specificera vilka skatter, avgifter, ersättningar eller som Transportstyrelsen hanterar. Transportstyrelsen bedriver en omfattande tillsynsverksamhet på vägtrafikområdet. Med tillsyn avses Transportstyrelsens granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller de krav och villkor som följer av lag, EU- förordning eller annan föreskrift samt beslut om åtgärder som syftar till att vid behov åstadkomma rättelse av den objektansvarige. Transportstyrelsen bedriver inte någon tillsyn över fordons- ägare, men bedriver en tillsynsverksamhet som kan anses ha ett samband med fordon. Det förs dock inga särskilda personregister i vilka dessa uppgifter behandlas. Däremot kan vissa av de uppgifter som finns i fordonsdatabasen behövas för den tillsyns- verksamheten. Vad vi har erfarit är att nämnda arbetsuppgifter är av förhållandevis ringa omfattning. Den tillsynsverksamhet som främst avses är den som omfattas bl.a. av lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, produktsäkerhets- förordningen (2004:469), förordningen (2001:1084) om buller från viss utomhusutrustning och förordningen (1998:1079) om avgaskrav för vissa förbränningsmotordrivna mobila maskiner samt av 5 kap. 3 b FoL och 8 kap. 22 § . Transportstyrelsen kan emellertid ett behov av att behandla uppgifter i fordonsdatabasen även för övrig tillsyn på vägtrafikområdet. Det finns t.ex. ett beroende mellan en yrkestrafiktillståndshavare, dennes anställda chaufförer samt fordonen inom företaget, varför Transportstyrelsen vid tillsyn av en tillståndsinnehavare kan komma att behöva behandla även uppgifter från fordonsdatabasen. Vi anser att vi inte närmare behöver specificera tillsynsområdet. Eftersom tillsynen är författningsreglerad är det ur ett integritets- perspektiv inte heller nödvändigt. Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen f) att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse Ändamålet medger att Transportstyrelsen kan behandla person- uppgifter om det behövs för att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse (se avsnitt 8.9.4). g) intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten Transportstyrelsen har ett behov av att behandla personuppgifter för att kontrollera, utvärdera, följa upp och planera verksamheten. Lydelsen gör det möjligt för Transportstyrelsen att bedriva verksamhetsuppföljning med individuppgifter. I personuppgifts- behandlingar som görs för att framställa sammanställningar som används för verksamhetsuppföljning räcker det ofta med att använda uppgifter som bara indirekt är hänförliga till en person. Likväl är det fråga om en personuppgiftsbehandling. Här ska observeras att Lagrådet har ansett att planering, uppföljning och utvärdering av verksamheten är en integrerad del av själva verksamheten och inte någon från denna fristående aktivitet. Att uppgifter som får användas i verksamheten också får användas för planering m.m. är därför enligt Lagrådet så självklart att det inte behöver sägas (prop. 2004/05:164 s. 179 och 116). I senare lagstiftningsärenden har dock ändamålen planering, uppföljning och utvärdering av verksamheten reglerats särskilt i lagens ändamålsbestämmelse (se prop. 2007/08:126 s. 229). Behovet av att särskilt ange för vilka ändamål personuppgifter ska få behandlas måste bedömas från fall till fall, med utgångspunkt från bl.a. hur övriga ändamålsbestämmelser är utformade i den aktuella författningen. Av skäl som tidigare redovisats ska det av vägtrafikdatalagen uttömmande framgå för vilka ändamål som personuppgifter får behandlas. En sådan tydlig ändamålsreglering kräver att ändamålen på sätt som här föreslår formuleras specifikt. Mot den bakgrunden anser vi att det bör framgå att Transportstyrelsen får behandla uppgifter som finns i databasen även för detta ändamål. Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen 9.3.2Behandling av personuppgifter i verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar Vårt förslag: Personuppgifter får behandlas i fordonsdatabasen om det behövs i annan verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar enligt lag eller annan författning för a)kontroll av ordning och säkerhet i trafiken, b)kontroll av att ett fordon och dess utrustning är till- förlitligt från säkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik, c)att utgöra underlag för utredningar, beslut och kontroll av fordonsskatt, trängselskatt, trafikförsäkringsavgift samt övriga skatter och avgifter relaterade till fordonsinnehav, d)utsökning och indrivning, e)försvars-, beredskapsplanering och drivmedelsransonering, f)tillsyn inom vägtrafikområdet, och g)annan verksamhet som för att kunna fullgöras förutsätter tillgång till information rörande fordonsägare. Vi anser att det i vägtrafikdatalagen särskilt bör regleras för vilka ändamål som personuppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i verksamhet som stat eller kommun ansvarar för enligt lag eller annan författning. Även annan verksamhet för vilken Transportstyrelsen ansvarar enligt lag eller annan författning än den som avses i avsnitt 9.3.1 omfattas således, t.ex. Transportstyrelsens verksamhet på luftfartsområdet eller järnvägsområdet. Information från fordonsdatabasen kan vara nödvändig för fullgörande av den verksamheten. gällande ändamålsbestämmelse gäller även för enskilda aktörer till vilka stat och kommun har delegerat uppgifter. 2000/01:95 s. 76 uttalas att vägtrafikregistrets ändamåls- bestämmelse har utformas så att uppgifterna kan användas även för författningsreglerad verksamhet som har delegerats till enskilda. Det uttalas vidare att det kan vara fråga om verksamhet som myndigheter ansvarar för, men som överlåts till annan vad gäller själva utförandet. Vi avser inte göra någon ändring i detta avseende. Ändamåls- bestämmelsen gäller alltjämt för enskilda aktörer som stat och kommun har delegerat uppgifter till. Som exempel kan nämnas besiktningsorgan som utför fordonsbesiktningar. Särskilda bestämmelser om fordonsdatabasen Vid vår behovsinventering har vi undersökt för vilka ändamål som olika myndigheter behandlar uppgifter . Någon anledning att göra inskränkningar i användningen av uppgifterna har vi inte funnit. De ändamål som vi föreslår innebär inte heller någon utvidgning i förhållandet till vad som gäller . Som vi har anfört är det av vikt att det inte uppstår några hinder mot informationsutbytet. Det är därför nödvändigt att hålla ändamålen allmänna. Våra förslag a–g i rutan ovan kommenteras närmare här nedan. a) kontroll av ordning och säkerhet i trafiken I tidigare lagstiftningsärende som avser ändamålen med fordons- registreringen har regeringen anfört att denna registrering först och främst tjänar ett trafiksäkerhetssyfte och att man, med utgångs- punkt från fordonsinformationen i registret, ska kunna utöva kontroll eller vidta andra åtgärder beträffande fordon. I samma lagstiftningsärende framförde regeringen även följande. Från trafiksäkerhetssynpunkt har de kontrollåtgärder, som anknyter till fordonet och dess tillstånd, särskild betydelse. En effektiv övervakning möjliggörs, om registret innehåller fullständiga uppgifter om fordonens besiktningsförhållanden. I åtskilliga fall föreligger krav på att ha en snabb tillgång till information i registret. Detta gäller för polisens trafikövervakning, men också för polisens allmänna spaningsarbete. Av stor betydelse är att utifrån begränsade uppgifter om ett fordon kunna finna det i registret och där på mer fyllig information. Registret bör därför utformas på ett sådant sätt att sökning efter fordon kan ske enligt flera olika identifikationsdata. 1969:30, s. 7 ). I en senare hos sammanställd ändamåls- beskrivning anges att dåvarande bilregistrets huvuduppgift var att utgöra en förteckning över fordon och fordonsägare. Dessutom angavs att bilregistret skulle utgöra underlag för kontrollen av ordning och säkerhet i trafiken, kontrollen av fordonen, men även för brottspaning och brottsutredning (SOU 1998:162, s. 229). beskrivningar av ändamålen med fordonsregistreringen har alltså varit tämligen generella.