sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — har, i syfte att skapa bättre förutsättningar för att komma tillrätta med den utbredda ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen, framställt önskemål om att uppgifter från den kontrollrapport som upprättas vid taxameterbesiktningar enligt 7 kap. 3 § YTF ska registreras i en central databas. Önskemålet om en central databas för taxameterbesiktningar har enligt tillkommit efter diskussioner med bl.a. , Transportstyrelsen, SWEDAC och , eftersom det sannolikt finns en utbredd manipulering av de ackumulerande registren. Enligt är det ett problem att tillståndshavaren bara behöver spara det senaste protokollet från den obligatoriska besiktningen som han säger sig inte veta var han besiktigade tidigare. Den tillståndshavare som inte tillhör en taxibeställningscentral och inte regelbundet tömmer ekonomiska data från taxametern kan använda sig av vilken (av SWEDAC) ackrediterad verkstad som helst i landet. kan därför vara spridda till flera (enligt - alltför många) olika verkstäder. har påtalat att detta gör det svårt, för att inte säga omöjligt, för den kontrollerande myndigheten (polisen, etc.) att följa upp registerinnehållet i de ackumulerade registren, eftersom den som vill fuska gör upprepade besiktningar för att dölja förändringar i de ackumulerade registren. Den till- ståndshavare som tillhör en beställningscentral är däremot hänvisad till en och samma ackrediterade verkstad för taxameterbesiktning, varför problemet enligt uppfattning är att hänföra till icke anslutna tillståndshavare. Oegentligheterna består enligt även i att innehållet i taxametrarnas ackumulerade register reduceras eller nollställs. Upprepade besiktningar och nollställningar av ackumulerade register kan enligt uppfattning vara indikationer på taxametermodeller med stora brister, vilket lättare kan upptäckas med en central registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar. har till utredningen framfört att fusket inom taxinäringen är omfattande och att det enligt undanhålls intäkter på upp emot från beskattning. uppskattar att en stor del, kanske hälften, undanhålls genom fusket med taxameterns ackumulerade register. Ett införande av uppgifter från taxameter- besiktningarna skulle enligt avsevärt inskränka möjligheterna till fusk, ha en avsevärd preventiv effekt mot fusket samt medföra en sanering av branschen och möjliggöra konkurrens på lika villkor. har dock framhållit att införandet av en central databas för taxameterbesiktningar inte ersätter kravet på obligatorisk tömning av taxameterns ekonomidata till redo- visningscentraler. Enligt ska tillståndshavarna regelbundet, exempelvis , göra denna tömning. Detta innebär att ekonomidata högst kan bli en månad gamla, vilket enligt i sin tur ger ett nödvändigt underlag för tillsyns- och kontrollmyndigheterna. Taxametern ska besiktigas minst var tolfte månad, vilket innebär att innehållet i de ackumulerande registren kan vara ända upp till . Enligt ger inte detta det nödvändiga underlaget för tillsyns- och kontrollmyndigheterna. Till skillnad mot redo- visningscentralerna kommer den centrala databasen inte att innehålla uppgifter om vem som utfört transporterna eller till vilka körpass inkörda belopp ska härledas. har till utredningen framför att verket är mycket positivt till en registrering av uppgifter från taxameterbesiktningen. Vid kontroll av taxiåkerier är det uppgifter i taxametern som är det underlag som krävs för att ska kunna avgöra om taxiägaren och dennes chaufför på ett korrekt sätt deklarerat sina bruttointäkter respektive löner. Inte sällan händer det att taxiägaren inte sparat underlaget trots att så ska ske. Ett lämpligt sätt att få del av underlaget är att begär uppgifterna från det företag (taxameterverkstad) som – i samband med besiktning av taxametrarna – tar fram underlaget till taxametern. finns inte någon skyldighet för taxiföretag att underrätta någon myndighet var man besiktigar sina taxametrar. har inte heller rätt att fråga en taxiägare var han besiktigar sin taxameter. Enbart vid en revision hos en taxiägare kan erhålla information om vilken taxameterverkstad som har anlitats. kan sedan med stöd av bestämmelsen i lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgifter förelägga taxameterverkstaden att lämna in det efterfrågade underlaget till . Detta sätt att få fram uppgifter är tidsödande för och kräver resurser hos taxameterverkstaden. Skatte- verket är således mycket positivt till att få del av taxameter- uppgifterna på annat sätt än genom skatterevision hos taxiägaren kombinerat med föreläggande hos taxameterverkstaden. Summan oredovisad omsättning i taxinäringen kan enligt uppskattas till 1,5–årligen1. I ett kontrollprojekt2 inom taxinäringen som bedrevs, främst i storstadsregionerna, av – 2008, kunde bl.a. konstatera att det fanns i oredovisad omsättning i de taxiföretag som kontrollerades. De oredovisade lönerna som utreddes uppgick till . Detta medförde att ytterligare skatt och skattetillägg påfördes med . 1Skatteverket, Taxiprojektet2006 – 2008 slutrapport, s. 21. höjningsbeslut rörde cirka 2 000 taxiåkerier och cirka 1 400 chaufförer. Enligt skulle en central registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar ha en preventiv effekt på skattefusket. Vetskap inom taxinäringen att lämnade uppgifter är möjliga att kontrollera bör kunna avhålla i vart fall vissa näringsidkare från att medvetet lämna oriktiga uppgifter. är av uppfattningen att Transportstyrelsen bör ha ansvaret för att informationen tas in och lagras. bör dock kunna påverka vilka uppgifter som ska sparas och hur de sparas. och i (gemensamt benämnda polisen) ser positivt på en central lagring av uppgifter från taxameterbesiktning. förekommer manipulationer av taxametrar, men det är enligt polisen dock oklart hur mycket som undanhålls på detta sätt. Polisen delar bedömning att det är möjligt att försvåra en kontroll genom att byta verkstad vid varje besiktning. Detta innebär att det endast är uppgifter från den sista tömningen som är åtkomliga. En central registrering av uppgifter från taxameterbesiktningen förhindrar enligt polisen att viktiga uppgifter försvinner eller undanhålls. Detta försvårar för förare och taxiföretag att manipulera utrustning och uppgifter som är av betydelse för kontrollmyndigheterna. Då nödvändig information för kontrollen finns lättillgänglig och lagrad på en plats blir polisens och skattemyndighetens kontroller enklare att genomföra. Att överföra samtliga uppgifter från taxametern försvårar enligt polisen den brottsliga verksamhet som förekommer inom taxibranschen. Enligt polisen bör registreringarna göras i vägtrafikregistret för att vara lättåtkomliga vid en vägkontroll. Transportstyrelsen anser att det är en bra åtgärd att registrera uppgifter från en taxameterbesiktning och att en sådan registrering kan minska fusket inom taxibranschen. Syftet med att registrera uppgifterna bör enligt Transportstyrelsen vara att kontrollera taxameterutrustningen och dess funktion samt för skattekontroll och revisioner. Transportstyrelsen anser dock att utredningen bör överväga om någon annan myndighet bör vara huvudman för de uppgifter som samlas in i syfte att kontrollera deklarerad inkomst av taxirörelse. Styrelsen för ackreditering och kontroll (SWEDAC) SWEDAC ser positivt på en registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar för att förhindra att viktiga uppgifter försvinner eller undanhålls. Enligt SWEDAC leder detta till en sundare konkurrens mellan taxiföretagen, då ingen kan underlåta att utföra besiktningar för att på så sätt slippa kostnader för stillestånd och besiktning. Även SWEDAC behöver tillgång till den inrapporterade informationen för att kunna utöva sin tillsyn över att rättvisande och tillräcklig information har rapporterats in. Om verkstäderna ska rapportera in uppgifter är det lämpligt att SWEDAC:s tillsyn omfattar sättet att rapportera samt att rapporten är rättvisande. Inmatade uppgifter kan enligt SWEDAC då jämföras med den dokumentation som arkiverats hos respektive verkstad. Vidare har SWEDAC i sin roll som myndighet med ansvar för reglerad mätteknik särskilt belyst den nytta ett register över taxametrar i bruk som en registrering skulle innebära för tillsynen av mätinstrument. Uppgifter om ägare av taxametrar är till stor hjälp för att SWEDAC ska kunna bedriva denna tillsyn effektivt. Det samma gäller enligt SWEDAC uppgifter om vilka ägare som har en viss typ av taxameterutrustning. 14.2Överväganden och förslag angående registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar 14.2.1Behovet av uppgifter och ändamålen med behandlingen Vår bedömning: Taxinäringen är en bransch som är särskilt utsatt för ekonomisk brottslighet. Det finns ett stort behov av att ge kontrollmyndigheterna bättre förutsättningar och medel i sitt arbete med att försöka komma till rätta med miss- förhållanden och därigenom underlätta för en bättre konkurrensneutralitet inom näringen. Uppgifter från taxameter- besiktningar bör därför registreras i syfte att utgöra stöd, dels för polisens kontroll av taxameterutrustningens beskaffenhet och funktion, dels för skattekontroll och revision av inkomst i taxirörelse, dels för SWEDAC:s tillsyn av besiktningsorganen. För frågan om det finns behov av att registrera uppgifter från taxameterbesiktningar är förhållandena inom taxinäringen av intresse. Såsom redovisats ovan har i en rapport uppskattat till att summan oredovisad omsättning i taxinäringen uppgår till 1,5–årligen3. I samma rapport konstaterade att det –2008 fanns i oredovisad omsättning i de taxiföretag i storstadsregionerna som kontrollerades. De oredovisade lönerna som utreddes uppgick till . Detta medförde att ytterligare skatt och skattetillägg påfördes med . Vi anser, i likhet med och , att skattefusket inom taxinäringen får anses vara omfattande. Taxametern har i detta sammanhang en betydelse, eftersom den förser tillståndshavaren, dvs. taxiföretaget, med underlag för fakturering och bokföring samt ger underlag för skatterevision av verksamheten. har gjort bedömningen att fusket inte är så utbrett hos de tillståndshavare som är anslutna till beställnings- centraler, eftersom dessa är hänvisade till en och samma 3 , Taxiprojektet2006 – 2008 slutrapport, s. 21. ackrediterade verkstad för taxameterbesiktning. Enligt Taxi- förbundets uppfattning förekommer fusk i större utsträckning hos s.k. friåkare. Antalet aktiva4 tillståndshavare uppgick per till 7 3545. Cirka två tredjedelar av dessa är anslutna till via sina beställningscentraler. har cirka 150 medlemmar, främst mindre beställnings- centraler. Antalet s.k. friåkare som inte är medlemmar i någon branschorganisation uppgår till cirka 2 000.6 Enligt uppgift från både och förekommer det att taxametrar manipuleras. Det medför även problem att besiktningsprotokollen är spridda till flera och alltför många olika verkstäder samt att äldre protokoll inte finns tillgängliga. Detta innebär enligt och att kontrollen av taxinäringen försvåras genom att det blir svårt, för att inte säga omöjligt, för den kontrollerande myndigheten att följa upp registerinnehållet i de ackumulerade registren. Den som vill fuska gör upprepade besiktningar för att dölja förändringar i de ackumulerade registren. I samband med att bestämmelser om taxameterutrustning, som tidigare fanns i fordonskungörelsen, flyttades till yrkestrafiklag- stiftningen uttalade regeringen följande om taxameterutrustning (prop. 1997/98:63 s. 95–96). Ett av skälen till den negativa utvecklingen inom taxinäringen och inslaget av ekonomisk brottslighet kan antas vara otillräcklig och dåligt samordnad myndighetskontroll. I det sammanhanget tillmäts taxa- metern stor betydelse. Denna ska räkna priset, visa det och skriva ut kvitto på uppnått pris. Taxametern ska också genom de registrerande funktionerna dels förse taxiföretaget med underlag för fakturering och bokföring, dels ge myndigheterna relevanta referensvärden för skatte- revision av verksamheten. Periodisk kontroll och kontroll av taxametrar i taxifordon i trafik avseende funktion, anpassning och plombering av taxametern är således av stor betydelse för att säkerställa korrekt debitering av pris, rätt skattedebitering och därmed en sund konkurrens inom näringen. Regeringen har därför infört en ordning med krav på årlig kontroll av utrustningen hos en ackrediterad verkstad (74 a § FK). --- De negativa effekterna av att taxifordon med brister i taxameterutrustningen används i yrkesmässig trafik bör kraftfullt motarbetas. 4De tillståndshavare som har fordon anmälda på tillståndet. 5Branschläget 2009, En rapport från , s. 28 6Skatteverket, Taxiprojektet2006 – 2008 slutrapport, s. 18. Vi delar regeringens uppfattning att de negativa effekterna av att taxifordon med brister i taxameterutrustningen används i yrkes- mässig trafik kraftfullt bör motarbetas. Det är enligt vår upp- fattning viktigt att ge kontrollmyndigheter så bra förutsättningar och medel som möjligt i sitt arbete med att försöka komma till rätta med missförhållandena och därigenom underlätta för en bättre konkurrensneutralitet inom taxinäringen. Genom att centralt registrera uppgifter från taxameterbesiktningen, bl.a. var besiktningen har utförts och uppgifter från de ackumulerade registren, skapas enligt vår mening goda förutsättningar för att förebygga att uppgifter av betydelse för kontrollen av taxiäringen försvinner eller undanhålls. Detta bör i sin tur försvåra för tillståndshavare att manipulera utrustning och de uppgifter som är av betydelse för kontrollmyndigheterna. Registreringen av upp- gifter medför även att polisens och skattemyndighetens kontroller underlättas och blir enklare att genomföra då nödvändig informa- tion för kontrollen finns lättillgänglig och lagrad på en plats. Vi anser därför, i likhet med , , polisen och SWEDAC, att en central registrering av uppgifter om taxameterbesiktningarna bör ske. har till utredningen framfört att kravet på en central databas för taxameterbesiktningar inte ersätter kravet på en obligatorisk tömning av taxametrars ekonomidata till redovisnings- centraler. Regeringen har inte överlämnat frågan om redovisnings- centraler till vår utredning och vi anser inte heller att den frågan omfattas av utredningsdirektiven (se dir. 2008:53). Vi gör därför inte några överväganden i den delen. De uppgifter från taxameterbesiktningar som registreras bör således få användas för att utgöra stöd för polisens kontroll av taxameterutrustningens beskaffenhet och funktion samt för skattekontroll och revision av inkomst i taxirörelse. SWEDAC har till utredningen uppgett att styrelsen behöver behandla de uppgifter från taxameterbesiktningen som registreras för att kunna fullgöra sin tillsyn av besiktningsorganen. Vi anser att det är nödvändigt för SWEDAC att få tillgång till uppgifterna för att styrelsen på ett effektivt sätt ska kunna genomföra sin tillsyn. Uppgifterna bör därför få användas även för SWEDAC:s tillsyn. Naturligtvis måste även de ackrediterade verkstäderna kunna behandla uppgifter i samband med utförandet av taxameter- besiktningarna. Den närmare utformningen av ändamålen redogörs för i avsnitt 11.3. 14.2.2Registrering av uppgifterna bör ske i Transportstyrelsens tillståndsdatabas Vårt förslag: Uppgifter från taxameterbesiktningar bör införas i Transportstyrelsens tillståndsdatabas. Uppgifterna bör registreras i en av Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet Flera skäl talar enligt vår mening för att uppgifterna från taxa- meterbesiktningar ska registreras inom ramen för Transport- styrelsens databaser på vägtrafikområdet och inte i en ny eller redan befintlig databas hos någon annan myndighet. Vi anser att frågor om taxameterutrustningar och dess beskaffenhet har ett starkt samband med övriga frågor på yrkestrafikområdet som hanteras av Transportstyrelsen. Dessa bör därför lämpligen hanteras gemensamt. Inte minst kan fördelar uppnås genom att Transportstyrelsen har stor vana att hantera frågorna och redan har ett pågående samarbete med SWEDAC. Polisen har tillgång till i stort sett samtliga uppgifter i vägtrafikregistret och det finns stora fördelar med att samordna den åtkomst som polisen har vid kontroller på väg med en åtkomst till uppgifter från taxameterbesiktningar. Praktiska skäl talar också starkt för att även i detta sammanhang ta in uppgifter som är nödvändiga för skattekontrollen. Uppgifterna i de ackumulerade registren förekommer i kontroll- rapporten och kan rapporteras gemensamt med övriga uppgifter som har betydelse för taxameterkontrollen. Vi anser inte att det är en lämplig lösning att ha två olika huvudmän för de uppgifter som ska lämnas i kontrollrapporten. Vår uppfattning, som delas av och polisen, är således att det är Transportstyrelsen som bör ansvara för registreringen av uppgifterna. Uppgifter om tillståndshavare, dvs. den som har tillstånd att bedriva taxiverksamhet kommer enligt vårt förslag till vägtrafik- datalag att registreras i tillståndsdatabasen. Uppgifter om tillståndshavaren och om taxameterbesiktningen har ett starkt samband. I tillståndet finns uppgifter om de fordon som har anmälts att användas. Ett trafiktillstånd får meddelas endast om tillståndshavaren äger eller har nyttjanderätt till fordonet. Dessutom får ett fordon användas i taxitrafik endast om det är försett med en taxameterutrustning av godkänd typ som fungerar tillfredsställande. Besiktningsskyldigheten åligger fordonsägaren eller den som har nyttjanderätt till fordonet. Det är således tillståndshavaren som är skyldig att besiktiga taxametern. Detta talar för att uppgifter från taxameterbesiktningen bör registreras i tillståndsdatabasen. Ett annat alternativ är att registrera uppgifterna i fordons- databasen. De uppgifter som enligt vårt förslag registreras i den databasen avser bl.a. uppgifter om fordons utrustning och beskaffenhet. Dessa uppgifter registreras av trafiksäkerhets- och miljöskäl. Taxameterkravet baseras på andra grunder och har i stället ett naturligt samband med övriga bestämmelser som rör kontrollen av taxinäringen. Enligt vår mening är det därför naturligt att uppgifter om taxameterbesiktningen registreras i tillståndsdatabasen. Uppgifterna skulle också kunna registreras i tillsynsdatabasen. I tillsynsdatabasen registreras enligt vårt förslag endast de tillsynsuppgifter som inte kan placeras i fordons-, behörighets-, eller tillståndsdatabasen, se avsnitt 8.3.3. Mot denna bakgrund anser vi att det är lämpligast att uppgifterna registreras i tillstånds- databasen, där tillståndshavaren redan finns registrerad. 14.2.3Vilka uppgifter ska få behandlas? Vårt förslag: De uppgifter som ska föras in i tillståndsdatabasen är -uppgifter om den ackrediterade verkstadens id, namn och organisationsnummer, -datum för kontroll och plombering, -identifiering av taxametern och taxifordonets registrerings- nummer, -tillståndshavarens namn och organisationsnummer, -uppgift om plomberingarna är intakta, brustna, felaktiga eller saknas, -plomberad enhet och placering, -uppmätta värden vid kontroll: vägtal (pulser/km) och vägtal efter besiktning (pulser/km), -vägmätarställning, och -uppgifter från taxameterns ackumulerade register; taxins totala färdsträcka, den totala färdsträckan när taxitjänsten togs i anspråk, det totala antalet körningar, det totala belopp som påförts som tilläggsavgifter och det totala belopp som påförts som färdavgifter. De uppgifter som polisen och har behov av är främst sådana uppgifter som finns i kontrollrapporten. -den ackrediterade verkstadens id, namn och organisations- nummer. -datum för kontroll av taxametern och plombering, -identifiering av taxameter och fordonets registreringsnummer, -uppgifter om plomberingarna var intakta, brustna eller felaktiga/saknas, -tillståndshavarens namn och organisationsnummer, -plomberad enhet och placering, -uppmätta värden vid kontroll: vägtal (pulser/km) och vägtal efter besiktning (pulser/km), -uppgifter från taxameterns ackumulerade register; uppgifter om taxifordonets totala färdsträcka, den totala färdsträckan när taxi- tjänst företogs, det totala antalet körningar, det totala beloppet som påförts kund i taxitjänst och det totala beloppet som påförts kund i tilläggavgift. När det gäller taxameterns identifikationsbeteckning får det enligt SWEDAC inte råda någon tvekan om vilken uppgift som ska registreras. Exempelvis är, enligt definitionen i det tidigare gällande regelverket i föreskrifter om taxitrafik; VVFS 1999:177, identifikationsbeteckning en kombination av uppgifter om fabrikat, typbeteckning samt tillverkningsnummer. Dock består taxametrar oftast av flera separata enheter, vilka har unika tillverknings- nummer. Enligt SWEDAC kan således flera beteckningar behöva beskrivas i samma sammanhang, om man inte utser en av enheterna, t.ex. den som innehåller de ackumulerade registren, till huvudenhet och att endast den behöver redovisas. När det gäller uppgifterna i de ackumulerade registren har SWEDAC anfört att de ovan angivna uppgifterna finns i taxametrar som tillverkats för att uppfylla kraven i det s.k. MID- direktivet (genomförda i SWEDAC:s föreskrifter om allmänna krav på mätinstrument 2006:4 samt 2006:11 om taxametrar). För de taxametrar som tillverkats enligt äldre regler, och som typgodkänts av , är inte registrens innehåll helt detsamma som i nyare taxametrar. De äldre taxametrarna som tagits, eller kommer att tas i bruk innan respektive märknings- tillstånd upphör, kommer enligt SWEDAC att förekomma parallellt med de nyare taxametrarna framöver. Det finns enligt SWEDAC anledning att anpassa kraven på vilka uppgifter till detta. Dessutom har påtalat ett behov av att uppgift om bilens vägmätarställning registreras. Denna uppgift ingår inte i de uppgifter som sparas i kontrollrapporten. För kontrollverksamhet är det dock i vissa fall av intresse att veta hur långt bilen har gått. har i sin kontrollverksamhet uppmärksammat manipulation av taxametrar som enligt verket i regel sker med hjälp av oseriösa taxameterverkstäder. I de fall där uppgifterna i taxametern inte bedöms vara tillförlitliga så är det, enligt verkets uppfattning, ur många aspekter viktigt att kunna konstatera hur långt bilen har gått som uppgifterna från taxametern avser. kan då göra en rimlighetsbedömning av om uppgifterna i taxametern är godtagbara. I de fall där taxametern verkligen har manipulerats kan – med ledning av uppgifter om hur långt bilen gått – på ett säkrare sätt göra en s.k. skönsmässig beräkning av den inkomst som ska fastställas. har påtalat att verket visserligen kan hämta in uppgifter från vägtrafikregistret om mätarställningar som registreras i samband med kontroll- besiktningar, men perioderna för kontrollbesiktning överens- stämmer sällan med den tidpunkt när besiktning av taxametern sker. De två uppgifterna blir enligt därför inte jämförbara. framhåller vidare att nya bilar inte besiktigas förrän och att besiktningar dessutom sker med längre intervall än besiktning av taxametern. Det skulle enligt därför vara värdefullt om även uppgift om mätarställning togs med i kontrollrapporten. Såsom vi redovisat i avsnitt 14.2.1 är det uppenbart att det finns ett stort behov av registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar. Vid bestämmandet av vilka uppgifter som bör få hanteras i databaserna har vi haft att överväga vilka följderna av registreringen kan bli från integritetssynpunkt. De uppgifter som enligt vår bedömning är befogade utifrån de ändamål som uppgifterna får behandlas för är sådana som kan hämtas från den nu befintliga kontrollrapporten och som polisen och har behov av. När det gäller taxameterns identifikationsbeteckning anser vi, med hänsyn till SWEDAC:s synpunkter att Transportstyrelsen tillsammans med SWEDAC i det fortsatta arbetet bör ta fram en beteckning som är hållbar över tiden. När det gäller innehållet i de ackumulerade registren bör det finnas en möjlighet att även registrera uppgifter enligt äldre regler.