sou · GZB363 · 2011-10-07 00:00:00 — Ergonomer inom företagshälsovård har kontakt med enskilda arbetstagare med besvär, vanligen från muskler och leder. Ergonomen bedömer om besvären är arbetsrelaterade och om det behövs ett arbetsplatsbesök eller behandling. Vid arbetsplatsbesöket kartläggs arbetstagarens arbetsmiljö, arbetsställningar och arbetsrörelser. Före besöket är det viktigt att ta kontakt med arbetstagarens chef eller arbetsledare för en dialog om orsaker till besvären och eventuella åtgärder som måste vidtas i arbetsmiljön eller arbetets organisering. finns risk för belastningsskador och då kan en så kallad belastningsergonomisk riskbedömning på arbetsplatsen behövas. Då tar ergonomen hänsyn till och bedömer såväl arbetsmiljöns fysiska utformning som arbetstempo och möjlighet till inflytande i arbetet. Utredningar av till exempel arbetsförmåga ingår också i ergonomens arbete. De görs i regel ihop med övriga professioner på företagshälsan. På organisationsnivå kan ergonomen medverka vid ombyggnationer och vid planering och utformning av nya lokaler och ge synpunkter och förslag på åtgärder som främjar en god arbetsmiljö. kan ergonomen medverka till en ny design av utrustning, redskap och hjälpmedel. En viktig uppgift är det pedagogiska arbetet. Arbetsledare och chefer bjuder ofta in en ergonom för att föreläsa om belastningsergonomi, systematiskt arbetsmiljöarbete eller om en hälsosammare livsstil i syfte att få friskare medarbetare. Den stora utmaningen ligger i att få arbetstagare att anamma ett ergonomiskt och hållbart arbetssätt trots att de inte känner av några krämpor. I takt med att stillasittandet ökar, vilket kan leda till ökad ohälsa står hela samhället och inte minst företagshälsovården inför en gigantisk uppgift att stötta arbetsgivare med att förebygga ohälsa relaterat till arbete och bidra till hälsa för medarbetaren. Ergonomen har en viktig uppgift att med sin kunskap verka för arbetsplatser som stimulerar till ökad fysisk aktivitet och ger möjligheter till variation för mental återhämtning, allt för att bidra till friska och effektivt producerande medarbetare. Ergonomer bör ha en framträdande plats när det gäller att underlätta för personer med funktionsnedsättning, vare sig den medför nedsatt arbetsförmåga eller ej, för att personen lättare ska komma in på arbetsmarknaden. Ergonomers kunskap om olika arbetens krav och deras kompetens att bedöma individens kapacitet är en outnyttjad resurs. Med goda kunskaper inom området arbetsrelaterade sambandsorsaker samt med tillförlitliga, relevanta och kostnadseffektiva utvärderingsmetoder har ergonomer en fortsatt viktig roll i det svenska arbetslivet. Ergonomisektionen inom LSR () har cirka 650 medlemmar och verkar för en positiv utveckling av arbetsmiljöarbete och företagshälsovård i . Internationellt samarbetar sektionen genom ICOH (International Commission on Occupational Health) och de nordiska systerorganisationerna. Ergonomisektionen ordnar utbildningsdagar och samarbetar även med andra intresse- och yrkesföreningar inom företagshälsovård och ergonomi samt är remissinstans. /sektioner/ergonomi organiserar företagsläkare och andra medlemmar i läkarförbundet som är intresserade av företagshälsovård och företagsläkares arbete. Innan den nya specialiteten arbets- och miljömedicin tillkom och specialitetsföreningen och bildades , var också företagsläkarnas specialitetsförening. Det har under alla år diskuterats om företagsläkare kan/ska eller bör ägna sig åt sjukvårdstjänster av primärvårdskaraktär och det finns fortfarande inget entydigt svar på denna fråga. Företagsläkarens arbetsuppgifter skiljer sig oavsett om sjukvård ingår i arbetet eller ej från de flesta andra läkares. Företagsläkaren arbetar inte enbart med enskilda individer/ anställda i kundföretag utan också med kundföretagens arbetsgrupper och deras organisationer. Det innebär att företagsläkare behöver ha ingående kunskaper om arbetsmiljöer och arbetsförhållanden i många olika branscher och organisationer. För att kunna arbeta både med individer, grupper och organisationer behöver företagsläkare utveckla kompetens inte bara inom det medicinska och arbetsmedicinska området utan också inom det så kallade organisationsmedicinska fältet. Kunskaper inom detta senare område ökar förståelsen för sambanden mellan medicinska processer och människors relationer till varandra i arbetsplatsers skiftande organisationer. Ofta används en så kallad biopsykosocial modell för att beskriva hur arbetsorganisation och grupptillhörighet kan påverka hälsan hos individer, grupper och organisationer från cellnivå (biologi) till organisations- och samhällsnivå (folkhälsa). Företagsläkare har således förmånen att kunna arbeta och påverka människors hälsa med andra verktyg än de rent medicinska. Till sin hjälp i det komplexa arbetet med människor i olika organisationer har företagsläkaren ofta möjligheter att arbeta tillsammans med andra specialister såsom beteendevetare (psykologer och socionomer), företagsergonomer, företagssköterskor, arbetsmiljöingenjörer och hälsopedagoger. Fokus för företagsläkarens arbete är att arbeta hälsofrämjande, vilket innebär att man även vid arbete med efterhjälpande rehabilitering och eventuell sjukvård kan stimulera och förstärka det friska hos människor och organisationer. I arbetet ingår att inte bara vara den enskildes advokat utan också att vara en professionell och opartisk rådgivare till både arbetsgivare, fackliga organisationer och till samhället. Arbetet med enskilda i relation till deras arbetsgivare ställer särskilda krav på hög integritet och noggrannhet beträffande etiska regelverk och den i alla sammanhang gällande sjukvårdssekretessen. Då företagsläkarens tjänster endast kan till- handahållas efter beställning av respektive kundföretag, är det viktigt att företagsläkaren också har god kompetens när det gäller att visa på nyttan av företagshälsovårdens tjänster. Målet för företagsläkarens arbete är att bidra till en hälsosam, hälsofrämjande och säker arbetsmiljö som förhindrar uppkomst av sjukdom och bidrar till kundföretagens lönsamhet. vill som yrkesförening stödja utvecklingen av företagsläkarens arbete i enlighet med ovanstående och vill också bidra till att företagsläkaryrket upplevs som ett spännande, utvecklande och annorlunda arbete för läkare som vill kunna påverka utvecklingen i arbetslivet. Förutom att bevaka företagsläkarnas arbetsvillkor (där dock Läkarförbundets lokalföreningar är facklig förhandlingspart) bidrar företagsläkarföreningen både centralt och lokalt till fortbildningsaktiviteter anpassade för företagsläkare. Föreningen har egen hemsida länkad från , informerar medlemmar via elektroniska nyhetsbrev och i en posttidning. Föreningen har sitt kansli på i . var sjuksköterskan knuten till industriläkaren med inriktning på sjuk- och olycksfallsvård, men industrisköterskans arbete skulle också vara förebyggande. Hälsoinformation, undervisning, hälsokontroller, rehabilitering och anpassning till arbetsplatsen skulle ingå. Den första industrisköterskekursen genomfördes . ändrades yrkesbeteckningen till företagssköterska. Enligt de etiska riktlinjerna för sjuksköterskor från , 2005, ska sjuksköterskor främja hälsa, förebygga sjukdom, återställa hälsa och lindra lidande. Detta stämmer i allra högsta grad in på företagssköterskan som i sin specialitet ska verka och arbeta för omvårdnaden i arbetslivet. Företagssköterskan ska vara specialist i omvårdnad med inriktning på människan och arbetslivet och där ansvara för att identifiera områden som behöver förbättras, samt säkerställa en god kvalitet i omvårdnaden och arbeta för att vården är säker. Företagssköterskor utövar hälsofrämjande omvårdnad och måste aktivt bidra till att hälsofrämjande metoder införs, samt verka för förebyggande insatser som leder till att människors hälsa främjas och bibehålls. I utbildningen till företagssköterska ska huvudområdet omvårdnad ha en tydlig struktur med teoretisk förankring, karaktäristika och progression som leder fram till både en akademisk examen och en yrkesexamen. Företagssköterskor är verksamma inom många verksamhetsområden där arbetsuppgifterna är mycket skiftande. Detta ställer stora krav både på förmågan till självständigt arbete och på arbete i team med övriga kompetenser inom företagshälsovården, men också på vetenskapligt förhållningssätt och professionellt ansvar. Företagssköterskor måste ha fördjupade kunskaper i och god förmåga att ansvara för och systematiskt leda, prioritera och samordna det systematiska hälsofrämjande arbetsmiljöarbetet i teamet, utifrån medarbetarnas olika kompetenser. Företagssköterskan är den största yrkesgruppen inom företagshälsovård såväl i som inom Europeiska Unionen. Företagssköterskan är en given samarbetspartner på arbetsplatsen och bidrar genom sin helhetssyn till bättre hälsa för den arbetsföra befolkningen. Företagssköterskans arbete utgår från att främja god arbetslivsutveckling som medför hälsa och säkerhet för den anställde. Arbetet sker systematiskt och baseras på vetenskap, beprövad erfarenhet och mångkulturell kompetens, allt med utgångspunkt från arbetslivets speciella krav. Företagssköterskan ska följa och tillämpa de aktuella författningar, lagar och riktlinjer som styr företagshälsovården. Företagssköterskan ska, oavsett verksamhetsområde visa sådan fördjupad kunskap, färdighet och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som sjuksköterska med specialisering i företagshälsovård. för företagssköterskor bildades som en ideell förening med syftet att främja och utveckla professionen för legitimerade sjuksköterskor inom företagshälsovård och arbets- och miljömedicin. Föreningen arbetar för sjuksköterskors kompetensutveckling, utbildning och forskning inom arbetsliv och hälsa. arrangeras nationella utbildningsdagar och tillsammans med länsombud ordnas även lokala yrkesträffar, studiebesök och andra aktiviteter. Styrelsen ansvarar bland annat för aktiviteter, ekonomi, medlemstidning och webbsidor samt remissinlägg till olika instanser i frågor som rör yrkesområdet. delar ut stipendier och den delar även ut utmärkelser som Årets Företagssköterska, och utser hedersmedlemmar. HälsoAkademikerna är en för personer med en akademisk utbildning inom områdena folkhälsa, friskvård/hälsa och idrott. Föreningen har funnits och har drygt 1000 medlemmar. På arbetsmarknaden finns bland annat yrkestitlarna folkhälsosamordnare, -strateg eller -planerare, hälsopedagog, -utvecklare, eller friskvårdskonsulent, idrottskonsulent och idrottstränare/coach. Alla går under paraplybeteckningen hälsovetare. HälsoAkademikerna är en av tjugofem föreningar som tillhör fackförbundet , som i sin tur är en del av – akademikers centralorganisation. På är HälsoAkademikernas ombudsman placerad. Ombudsmannen arbetar främst med de medlemsspecifika frågorna såsom arbetsrätt, förmåner, lönerådgivning, etc. Friskvårdskonsulenten arbetar ofta som anställd på större företag/ organisationer, inom företagshälsovården eller som egen företagare. En friskvårdskonsulent kan bland annat arbeta med personalaktiviteter, då i huvudsak aktivitetsinriktat med individer och grupper. Även aktivitetsinriktat arbete såsom stresshantering, personlig tränare och massage är relativt vanligt. Arbetet med individer kan till exempel bestå av individuella samtal, rådgivning samt profiler såsom hälsoprofilsbedömningar och stressprofiler. På gruppnivå leder friskvårdskonsulenten aktiviteter av olika slag exempelvis pausgympa, lunchpromenader och vattengympa. Utöver att hålla i motionspass kan arbetsuppgifterna handla om att föreläsa, hålla i kurser om levnadsvanor samt utbilda och informera chefer. Många hälsopedagoger arbetar i större företag och organisationer och inom företagshälsovården. En del väljer att bli egna företagare. Hälsopedagogen arbetar brett på individ-, grupp och organisationsnivå. Ofta arbetar hälsopedagogen på gruppnivå med planering och genomförande men mer sällan med själva utförandet av friskvårdsaktiviteter. I viss utsträckning jobbar en hälsopedagog med individ- och gruppinriktade aktiviteter som till exempel hälsoprofilsbedömningar och stressprofiler samt individuella samtal och stresshantering. Ett inslag är utbildning och information till chefer och personal. Så kallad ombudsverksamhet, det vill säga att utbilda och ansvara för en organisations friskvårdsombud är ett förekommande inslag i arbetet. I viss mån arbetar även hälsopedagogen strategiskt och med policys på organisationsnivå samt med utvärdering. Hälsoutvecklare arbetar framför allt i större företag och organisationer såsom kommuner, till viss del även inom företagshälsovården. Hälsoutvecklaren arbetar i huvudsak hälsofrämjande på grupp- och organisationsnivå. Arbetet är strategiskt, med arbetsuppgifter såsom initiering, planering och uppföljning av hälsoprojekt, även arbete med policys på organisationsnivå förekommer. Vanliga inslag är samordnings- och utvärderingsarbete. På gruppnivå ansvarar hälsoutvecklaren framför allt för planering av kurser. Andra arbetsuppgifter är att hålla i föreläsningar och utbildningar. Det finns även hälsoutvecklare som arbetar med rehabilitering på gruppnivå. Ombudsverksamhet är ett förekommande inslag i arbetet även här. Studiehandledning – underlag för diskussion och reflektion Flera studier visar att det är skillnad mellan de förväntningar som finns från samhället och de företag och organisationer som anlitar fhv och den verksamhet fhv bedriver. Ett bättre utnyttjande av fhv:s kompetens skulle väsentligt kunna öka nyttan i termer av bättre arbetsmiljö, ökad arbetsförmåga, färre arbetsskador, lägre sjukfrånvaro och bättre hälsa. Denna studiehandledning har som mål att: Tydliggöra den nytta företag och verksamheter med olika inriktning kan ha av fhv. Visa hur fhv kan samarbeta med företag och organisationer. Den syftar också till att: Öka förståelsen för hur komplex arbetsmiljön är och vad fhv kan tillföra till företag och organisationer. Inspirera till diskussioner om hur fhv och företag kan samarbeta för att identifiera behov av arbetsmiljöinsatser hos företag och organisationer. ett stöd i utveckling av former för att identifiera kundernas behov av fhv i arbetet med att förbättra arbetsmiljön. Studiehandledningen innehåller tre delar som har utvecklats för tre målgrupper: Fallbeskrivningar för studenter inom högskoleutbildningar med inriktning mot företagshälsovård eller liknade verksamhet. Ett diskussionsunderlag för interna diskussioner om hur verksamhet och kundrelationer kan utvecklas. För företag som anlitar fhv. Underlag för diskussion och reflektion som passar för diskussioner internt inom företaget/organisationen men också med fhv om hur företaget kan använda dess tjänster. Studiehandledningarna ser olika ut. Samtliga utgår dock från förväntningarna på fhv och återkopplar till de utmaningar som finns i flera av kapitlen i denna bok. De ska uppmuntra till diskussion och reflektion och till utveckling och användning av fhv, som bidrar till goda arbetsmiljöer och förbättring av anställdas hälsa. 1.Studiehandledning för utbildningar med inriktning mot företagshälsovård eller liknande verksamhet Denna studiehandledning har utvecklats för att vara ett stöd i utbildningar med inriktning mot fhv eller liknande verksamhet. Grupparbetena är relevanta för flera yrkeskategorier. Studiehandledningen bygger på fem fiktiva företag och organisationer och ger en summarisk beskrivning av några aspekter som är intressanta ur arbetsmiljösynpunkt och ur fhv:s perspektiv. Tanken är att exemplen ska fungera som en brygga mellan teori och praktik. Exemplen har valts för att illustrera olika förutsättningar, arbetsmiljöförhållanden och behov som anställda inom fhv kan möta. Fallbeskrivningarna illustrerar vart och ett en typisk kund till företagshälsovården. De fem företagen/organisationerna är: Det stora industriföretaget . Det lilla byggföretaget . Den medelstora Myndigheten. Den stora vårdorganisationen . Exemplen är medvetet utformade för att spegla företag och organisationer som är välvilliga till, men som inte lyckats särskilt bra med sitt arbetsmiljöarbete. Arbetsuppgiften är att diskutera nedanstående frågor. Detta görs lämpligen i form av ett grupparbete med stöd av denna studiehandledning. Varje grupp väljer ett av de fem företagen/organisationerna och läser beskrivningen av företaget/organisationen. För att få största möjliga nytta av grupparbetet bör grupperna välja olika fallbeskrivningar. Det är en stor fördel, men inget krav, om det i varje grupp finns minst en person med erfarenhet från arbete inom företagshälsovård eller motsvarande. Målet för grupparbetet är att först identifiera vilken nytta företaget/ organisationen skulle kunna ha av fhv och därefter lägga upp en strategi för att identifiera fhv-tjänster som är till nytta för företaget/organisationen och för att utveckla ett gott samarbete med företaget/ organisationen om arbetsmiljö. Som underlag används denna bok. Av särskilt intresse är följande kapitel 1 Varför företagshälsovård? 5Arbetsmiljöförbättringar, kvalitet och produktivitet 6Ekonomiska argument för framgångsrik företagshälsovård 7Att sälja och köpa företagshälsovård 11 Professionernas roll och samarbete För grupparbetet om Entreprenören utgör även kapitel 9 om småföretag ett underlag. Diskutera följande frågor: 1.Vilken nytta skulle företaget/organisationen kunna ha av fhv? 2.Beskriv en strategi för hur fhv på egen hand (baserat på det man redan vet om företaget och det som kontaktpersonen kan förmedla) ska identifiera företagets/organisationens behov. Beskriv också hur fhv väljer vad de erbjuder företaget/organisationen. 3.Lägg upp en alternativ strategi för hur fhv i kontinuerlig dialog med företaget kan identifiera företagets/verksamhetens behov. Vilka funktioner är det viktigt att föra en dialog med? Beskriv också vad detta kan leda till att fhv får i uppdrag att göra. 4.Jämför de två strategierna ovan. Vilken strategi verkar ha förutsättningar att ge bäst utdelning i form av identifiering av arbetsmiljöproblem, att förbättra och utveckla arbetsmiljön och att generera uppdrag? 5.Fundera över kostnader och tidsåtgång för de två strategierna. Kan de modifieras för att blir mer kostnadseffektiva? Grupparbetena redovisas i tvärgrupper. Sätt samman grupper med en representant från varje ursprunglig grupp. I tvärgruppen redovisas resultatet av samtliga grupparbeten och följande frågor diskuteras: 1.Jämför vilken nytta företagen/organisationerna kan ha av fhv i de fem exemplen. Vilka likheter och skillnader finns? 2.Jämför de strategier som utvecklats för att identifiera företagens behov. Vilka likheter och skillnader finns? 3.Vilka slutsatser drar ni av grupparbetet? a.Reflektera över formerna för dialog med företaget. b.Reflektera över betydelsen av och former för teamarbetet. c.Reflektera över marknadsföringsstrategier. 4.Vilka krav ställer strategierna på fhv:s personal och deras kompetens? 5.Reflektera över hur fhv kan bli kostnadseffektiv som insatserna svarar mot kundernas behov och leder till förbättring och utveckling av arbetsmiljön. De exempel som diskuteras är komplexa och speglar förhållanden som förekommer hos kunderna. Det finns goda skäl att reflektera över hur kontakterna med kundföretagen fungerar. När man arbetar inom fhv har relationen till kundföretaget mycket stor betydelse. Viktigast är förstås vilket behov kunden har. Detta men även den information som kunden lämnar och de tjänster som kundföretaget köper styrs av kundens kontaktpersoner och deras uppfattning om fhv. Den bilden innefattar bland annat vilken kompetens man tror att fhv har och vilka tjänster man tror att man har nytta av. Kundens bild av fhv är inget statiskt och styrs inte enbart av den information som fhv lämnar. Lika viktigt är hur relationen mellan personalen inom fhv och kunden utvecklas, hur det fungerar med de tjänster som kunden köper och hur tilliten mellan fhv och kundens kontaktpersoner utvecklas. Att bygga tillit och bra samarbete tar tid. Viktiga frågor att diskutera i grupparbetet är hur man arbetar långsiktigt för att bygga upp tillit och för att också bygga upp kundföretagets kunskap om fhv:s tjänster och förståelse för nyttan med fhv. Exemplen visar att kunskapen om arbetsplatsens arbetsmiljö är spridd på många personer. Vissa risker kanske inte är identifierade eller kända av företagsledningen, ansvariga chefer eller av någon annan i företaget. Hur kontakterna med kunden bör byggas upp är därför viktigt att reflektera över. Vem eller vilka man har kontakter med hos kunden avgörs naturligtvis inte enbart av fhv. Man kan framföra synpunkter på hur samarbetet organiseras och motivera förslaget genom att förklara vilken nytta detta ger för kunden. Detta vet FHV om Industrin Personalen går på regelbundna hälsokontroller. undersöks cirka en tredjedel av personalen och svarar på en enkät enligt ett rullande schema. Företaget vill inte ha någon sammanställning av hälsoundersökningarna eller enkäterna eftersom de inte görs på hela personalen. Dessutom hänvisar företaget till att de har gett en konsult i uppdrag att genomföra en medarbetarundersökning. Denna undersökning har fhv aldrig fått se resultatet av. Företagsläkaren är inkopplad på fyra rehab-fall och har haft flera möten med HR-chef, arbetsledare och de fyra personerna som genomgår rehabilitering. Mötena har lett till remitteringar för behandling och i ett fall till ett program för kost och motion för ökad rörlighet och minskad vikt. Företaget använder epoxi och fhv sköter de medicinska undersökningarna, för register och ger den utbildning som krävs enligt härdplastföreskrifter. fhv genomför återkommande förstahjälpen-utbildningar och målet är att på varje skift ska ha denna utbildning. Målet är satt för att det i varje grupp ska finnas minst två med utbildningen. brukar ergonomen träffa minst tio personer, de flesta från två avdelningar, som har problem med värk i nacke och axlar. Ergonomen hjälper till med behandling och har även besökt dessa arbetsplatser två gånger och har även föreslagit förbättringar. Företaget har genomfört en av de tre föreslagna förbättringarna och har meddelat att de två andra inte kunde genomföras av produktionstekniska skäl. Företaget inspekteras regelbundet av . Inspektionerna brukar leda till att ställer några krav och dessa krav brukar företaget lösa genom att anlita fhv. Exempel på sådant som fhv gjort är: bullermätning i en avdelning; mätning av lösningsmedel och damm vid avfettning och lackering; belysningsmätning vid avsyning. Information som vd har om företaget Företaget har ledningssystem för miljö och kvalitet och har även rutiner för det systematiska arbetsmiljöarbetet, . Vd har delegerat det övergripande arbetet med till HR-chefen som fått i uppdrag att delegera arbetsuppgifter till övriga chefer, för att det operativa arbetet ska bli så väl integrerat i det dagliga arbetet som möjligt och en del av chefernas ansvar. Företaget har en arbetsmiljökommitté som vd uppfattar som aktiv. Företaget gör en medarbetarundersökning som visat att sammantaget verkar arbetsmiljön upplevas som bättre (svaret på en sammanfattande fråga har ökat från att tyckte att arbetsmiljön var bra eller mycket bra 2010). Företaget har avsatt öronmärkta pengar för arbetsmiljöförbättringar vid tre produktionsprocesser som har äldre utrustning som behöver förnyas och förbättras för att arbetsmiljön ska bli bra. Vd uppfattar att de flesta trivs bra och hänvisar till att personalomsättningen är låg. Vd tycker dock att många anställda inte verkar vara så engagerade och säger att Tyvärr är många medarbetare rätt oengagerade. Vi har försökt ordna trevliga arrangemang för att öka personalens trivsel, men det verkar inte uppskattas. Information som HR-chefen har om företaget Statistiken över sjukfrånvaron visar att företaget har rätt normal frånvaro, . En uppdelning på olika avdelningar visar att tre avdelningar sticker ut och har betydligt högre sjukfrånvaro, medan andra har mycket låg sjukfrånvaro.