sou · GYB376 · 2011-01-01 00:00:00 — För att skydda enskildas personliga integritet föreslår vi en bestämmelse i förordning som innebär att de uppgifter som bevaras elektroniskt för arkivändamål ska avskiljas från övriga uppgifter i verksamheten och att den direkta tillgången till dessa uppgifter ska begränsas till ett fåtal personer. Behövs personuppgifterna för ett nytt ärende i verksamheten, får begränsningen upphävas. Innebörden av de gallringsregler som vi föreslår är att upp- gifterna inte längre ska vara digitalt åtkomliga i verksamheten efter utförd gallring. När uppgifter behandlas med datorstöd utan att de utgör en del av ett gemensamt register eller ärendehanteringssystem, t.ex. när en enskild tjänsteman upprättar promemorior, ska uttryckliga begränsningar utöver de som följer av ändamålsbestämmelserna gälla endast för behandlingen av känsliga personuppgifter. Särskilda bestämmelser för databaser Genom en uppdelning i olika databaser blir det möjligt att reglera skilda verksamheter och uppgifter var för sig och på så sätt särskilja ändamålen, innehållet och bestämmelser om hur uppgifter får lämnas ut till andra. Härigenom blir lagstiftningen mer överskådlig och det blir tydligare hur uppgifterna får användas. En ökad över- skådlighet och tydlighet medför i sin tur högre effektivitet. En så utformad lagstiftning leder också till att den enskilde lättare kan få klart för sig hur uppgifterna får användas, vilket är en fördel ur ett integritetsperspektiv. Vi föreslår därför att det ska finnas en fordonsdatabas, en behörighetsdatabas, en tillståndsdatabas och en tillsynsdatabas. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Vi föreslår dock en utvidgning av möjligheten att behandla registreringsnummer och chassinummer. Sådana indirekta personuppgifter ska enligt vår uppfattning alltid få behandlas för att tillhandahålla uppgifter om fordonet som inte är personuppgifter. Vi bedömer att detta kommer att öka tillgången till tekniska uppgifter som varken direkt eller indirekt kan anses utgöra personuppgifter. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen föreslår vi även en utvidgning när det gäller Transportstyrelsens möjligheter att behandla personuppgifter för att fullgöra för bindande internationella överenskommelser. Vi föreslår även att person- uppgifter i databasen ska få behandlas för tillhandahållande av information som behövs för en utländsk myndighets verksamhet i den utsträckning som följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt eller om det följer av en EU-rättsakt. Vi föreslår också en bestämmelse om att personuppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra, oavsett ändamålet med utlämnandet, om det enligt lag eller annan förordning åligger Transportstyrelsen att tillhandahålla sådan information. I fordonsdatabasen registreras uppgifter om fordonsägare och om fordon samt uppgifter om trängselskatt och felparkerings- avgifter. Regleringen i vägtrafikdataförordningen är enligt vårt förslag som huvudregel uttömmande. Av effektivitetsskäl anser vi emellertid att den närmare detaljbeskrivningen och specificeringen av de uppgifter som i fråga om fordonet ska registreras i fordons- databasen enligt bilagan till förordningen kan överlåtas åt Transportstyrelsen. Dessutom föreslår vi att det ska finnas en möjlighet för Transportstyrelsen att föra in uppgifter om viss teknik, utrustning och system som är trafiksäkerhetsfrämjande i fordonsdatabasen. Enligt vår mening finns det skäl att ur trafiksäkerhetssynpunkt tillåta en sådan – frivillig – registrering. Vi föreslår att Transport- styrelsen ska få meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får föras in och på vilket sätt uppgifterna får anmälas till styrelsen. Vi har inte funnit skäl att föreslå några förändringar i bestämmelserna om sökbegrepp och gallring. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Vi föreslår dock en utvidgning av ändamålen till att även gälla kontroll av identitet i samband med att förarbehörigheten kontrolleras. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen föreslår vi samma utvidgning när det gäller internationellt informationsutbyte som för fordonsdatabasen föreslår också att personuppgifter som behandlas i Transport- styrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra. I behörighetsdatabasen registreras uppgifter om behörighet att framföra fordon enligt körkortslagen och yrkestrafiklagen, uppgifter om yrkesförarkompetens eller uppgifter om utbildning för att få en sådan kompetens samt uppgifter om behörigheten att föra fordon i yrkesmässig trafik. Dessutom registreras uppgifter om de särskilda behörighetshandlingar som krävs för att föra ett visst slag av motordrivet fordon i andra fall eller för att utöva viss tjänst eller genomgå viss utbildning. Vi anser att registreringen bör renodlas till att endast avse sådana typer av behörighetshandlingar som avser vägtrafikområdet. Vi föreslår därför att uppgifter om flygcertifikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen (2010:500) inte längre ska registreras. Vi föreslår även av effektivitetsskäl att Transportstyrelsen ska få meddela föreskrifter om att polismyndighet direkt i samband med ett omhändertagande av körkort, körkortstillstånd, traktorkort och förarbevis ska registrera uppgiften om omhändertagandet i behörighetsdatabasen. Vi har inte funnit skäl att föreslå några förändringar i bestämmelserna om sökbegrepp och gallring. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Vi föreslår dock en utvidgning av ändamålen till att även gälla frågor om tillstånd att bedriva yrkes- mässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande och godkännande av personal. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen föreslår vi även samma utvidgning när det gäller internationellt informations- utbyte som för fordonsdatabasen. Vi föreslår också att person- uppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra. I tillståndsdatabasen registreras bl.a. uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt yrkestrafiklagen eller någon annan författning, biluthyrning enligt lagen om biluthyrning och tillstånd till internationella person- och godstransporter. Vi föreslår även att nya uppgifter i form av uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning och uppgifter från taxameterbesiktningar ska registreras i databasen. Vi har föreslagit vissa förändringar i bestämmelserna om sökbegrepp och gallring med anledning av registreringen av uppgifter från taxameter- besiktningar. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Vi vill dock särskilt framhålla att tillsynsdatabasen inte innehåller ett ändamål som motsvarar det som vi i övriga databaser kallar för övrig behandling. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen föreslår vi samma utvidgning när det gäller internationellt informationsutbyte som för fordons- databasen. Vi föreslår också att personuppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra. I tillsynsdatabasen registreras uppgifter om den som bedriver sådan förvärvsmässig transportverksamhet på väg, som omfattas av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 eller rådets förordning (EEG) nr 3821/85, ackrediterade besiktnings- organ, den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan och uppgifter om färdskrivare samt uppgifter om färdskrivarkort. Vi har inte funnit skäl att föreslå några förändringar i bestämmelserna om sökbegrepp och gallring. För att otillbörliga intrång i den personliga integriteten ska kunna undvikas i samband med behandling av personuppgifter, är det viktigt att enskilda ges möjlighet till insyn i vad som finns registrerat om dem i olika databaser. Enskilda måste även ha möjlighet att begära rättelse av felaktiga uppgifter som berör dem. När uppgifter behandlas i strid med gällande regler, bör enskilda kunna få ersättning för skada och kränkning av den personliga integriteten. Det är även viktigt att Transportstyrelsens beslut i frågor som direkt berör enskilda kan överklagas till domstol. Bestämmelser om dessa rättigheter är i vårt lagförslag samlat i ett särskilt kapitel. Även om skadestånd (48 §) och rättelse (28 §) av felaktigt behandlade personuppgifter ska tillämpas vid behandling av uppgifter enligt vårt lagförslag. Beträffande uppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon ska dock särskilda bestämmelser gälla. gällande bestämmelser om rättelse enligt PUL har helt tagit över bestämmelserna om omprövning av vem som ska vara registrerad ägare till ett fordon enligt FVTR. Detta har inneburit risk för stora ekonomiska konsekvenser för den tidigare registrerade ägaren genom att han eller hon har blivit återinförd som ägare och därmed kan påföras ansvaret för t.ex. obetalda fordonsskatter, felparkeringsavgifter och trafik- försäkringsavgifter. Vi föreslår därför att bestämmelserna om omprövning ska gälla i stället för bestämmelserna om rättelse i PUL för uppgift om vem som är registrerad ägare. Den som är missnöjd med registreringen av honom eller henne som ägare är således i stället för rättelse hänvisad till att begära omprövning av beslutet enligt de föreslagna reglerna i vägtrafikdataförordningen. Det ska vara möjligt att få en omprövning av uppgifter om vem som är registrerad ägare även , om det föreligger särskilda skäl för detta. För att undvika att hänvisningen till 48 § PUL även fortsättningsvis kan komma att tolkas som att den omfattar personuppgifter i form av fordonsägaruppgifter föreslår vi att det anges särskilt att 48 § PUL inte är tillämplig beträffande Transport- styrelsens behandling av personuppgifter om vem som är registrerad fordonsägare. Enligt vårt förslag ska den enskilde alltjämt ha rätt att överklaga beslut hos förvaltningsrätten i . Några av de frågor som vi har haft att särskilt utreda, och som vi inte har nämnt ovan, redovisas nedan. Registrering av uppgifter från taxameterbesiktningar De negativa effekterna av att taxifordon med brister i taxameter- utrustningen används i yrkesmässig trafik bör enligt vår upp- fattning motarbetas. Vi föreslår därför att uppgifter från taxameter- besiktningen, bl.a. var besiktningen har utförts och uppgifter från de ackumulerade registren, ska registreras centralt. Härigenom skapas enligt vår mening goda förutsättningar för att förebygga att uppgifter av betydelse för kontrollen av taxinäringen försvinner eller undanhålls. De uppgifter från taxameterbesiktningar som registreras ska således få användas för att utgöra stöd för polisens kontroll av taxa- meterutrustningens beskaffenhet och funktion samt för Skatte- verkets skattekontroll och revision av inkomst i taxirörelse och för SWEDAC:s tillsyn av de ackrediterade verkstäder som utför taxameterbesiktningar. Vi föreslår att uppgifterna ska registreras i Transportstyrelsens tillståndsdatabas. Tillgång till uppgifterna föreslår vi ska kunna ges genom direktåtkomst. Uppgifterna om taxameterbesiktning ska enligt vårt förslag lämnas till Transportstyrelsen av den ackrediterade verkstad som har utfört besiktningen av taxameterutrustningen. Transport- styrelsen ska få meddela föreskrifter om hur uppgifterna ska få lämnas till styrelsen. Vi föreslår särskilda bestämmelser om bevarande och gallring samt tillåtna sökbegrepp. Registreringen av uppgifterna medför att en avgift för registreringen behöver tas ut. Eftersom missförhållandena till stor del kan anses bero på de som är aktiva inom taxinäringen, är det enligt vår mening också rimligt att avgiften belastar näringen. Vi föreslår därför att den som enligt anteckning i tillståndsdatabasen innehar trafiktillstånd för taxitrafik enligt YTL ska betala avgiften. Uppgifter om parkeringstillstånd för rörelsehindrade Vi föreslår inte att en central registrering av uppgifter om parkeringstillstånd för rörelsehindrade ska införas. Vi har inte funnit att vinsterna av en central registrering är så stora att det motiverar att en sådan införs. Härtill kommer att uppgifterna är integritetskänsliga, vilket talar mot en central registrering. Polisens direktåtkomst till fotografier Polisens verksamhet kan enligt vår mening effektiviseras genom att polisen ges möjlighet att hämta in fotografier på ett enkelt och rationellt sätt. Det innebär fördelar i form av tidsvinster både för polismyndigheten och för den som kontrolleras, om polismyndig- heten får direktåtkomst till fotografierna. För att åstadkomma direktåtkomst för polisen föreslår vi en ny ändamålsbestämmelse för behörighetsdatabasen så att det klart framgår att uppgifterna i databasen får användas för att kontrollera identiteten i samband med kontroll av förarbehörighet. Utlämnande av uppgifter om återkallade körkort m.m. Försäkringsbolagen har framställt önskemål om att få del av grunden för en körkortsåterkallelse i syfte att kunna differentiera trafikförsäkringspremier. En uppgift om grunden för en körkorts- återkallelse omfattas av absolut sekretess enligt 35 kap. 4 § OSL. För att uppgifterna överhuvudtaget ska kunna lämnas till försäkringsbolagen krävs därför att sekretessen kan brytas. Detta kan ske genom samtycke eller en sekretessbrytande uppgifts- skyldighet för Transportstyrelsen. Någon sådan uppgiftsskyldighet finns inte . Det har enligt vår mening inte framkommit tillräckligt starka skäl för att överväga det ingripande intrång i den personliga integriteten som ett införande av en sekretessbrytande bestämmelse skulle medföra för den registrerade. Vi föreslår därför inte någon sådan bestämmelse. , och önskar få en automatisk återrapportering från Transportstyrelsen av förändringar i eller återkallelser av de anställdas behörigheter och av tillståndshavares tillstånd. För att en automatisk återrapportering av förändringar och återkallelser ska kunna ske krävs enligt vår uppfattning att behörighetsdatabasen innehåller uppgifter om de beställningscentraler eller företag som körkortshavarna eller tillståndshavarna är knutna till eller anställda av. En registrering av sådana uppgifter är enligt vår mening förenad med praktiska svårigheter och inte minst med integritetsskydds- problem. Kvalitén på uppgifterna riskerar att bli undermålig om ett fungerande uppdateringssystem inte kan upprätthållas. Icke upp- daterade uppgifter innebär risk för att uppgifterna, som är känsliga ur integritetssynpunkt, rapporteras till fel mottagare. Uppgifterna om att ett körkort eller en taxiförarlegitimation återkallats kan indirekt anses vara känsliga uppgifter om hälsa enligt 13 § PUL och uppgifter om lagöverträdelser enligt 21 § PUL, vilket innebär att dessa bestämmelser är tillämpliga. Vi anser därför inte att det finns tillräckliga skäl att införa bestämmelser som medger en automatiskt elektronisk åter- rapportering av förändringar i eller återkallelser av förares behörigheter eller tillståndshavares tillstånd. Såvitt utredningen känner till föreligger det inte några problem med hanteringen av skyddade personuppgifter inom Transport- styrelsen. Transportstyrelsen har skriftliga instruktioner för myndighetens personal om hur skyddade personuppgifter ska hanteras i verksamheten. Enligt vår mening finns det därför inte någon anledning att göra några författningsförändringar för att upprätthålla eller stärka skyddet för den personliga integriteten. En möjlighet att vägra registrera fordonsägare med betydande fordonsrelaterade skulder En möjlighet att vägra registrera en fordonsägare med betydande fordonsrelaterade skulder skulle enligt vår uppfattning medföra betydande svårigheter, främst för privatpersoner och näringsidkare, på grund av den kontroll av den nye ägaren som överlåtaren behöver göra. Om beloppsgränsen för att vägra registrera en ägare skulle bestämmas till kan de sammanlagda kostnaderna uppskattas till ca 443 miljoner kronor, medan de kvantifierbara vinsterna kan uppskattas till endast ca . Vi föreslår därför inte att en möjlighet att vägra registrering av en ägare med stora fordonsrelaterade skulder införs, även om det sannolikt skulle ha en viss försvårande inverkan på verksamheten med bilmålvakter. Lagen om fordons registrering m.m. Det ingår inte i vårt uppdrag att göra några materiella förändringar i de bestämmelser som gäller förutsättningarna för fordons registrering och brukande. Dessa bestämmelser har därför oförändrat i sak överförts till den föreslagna lagen om fordons registrering m.m. Vi föreslår att de grundläggande förut- sättningarna för ett fordons registrering och brukande alltjämt ska regleras i lag och att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, alltjämt ska ha rätt att meddela föreskrifter. Enligt vår uppfattning bör bestämmelser om sättet att anmäla en uppgift till Transportstyrelsen finnas i den lagstiftning som i övrigt hanterar de materiella frågeställningarna. Vi föreslår därför att bestämmelserna om direktanmälan av uppgifter i fordonsdatabasen bör finnas i förordningen om fordons registrering m.m. Bestämmelserna som anger att beslut får fattas genom automatiserad behandling av uppgifter utgör enligt vår mening en del av den materiella lagstiftningen om fordon och flyttas därför över till förordningen om fordons registrering m.m. Vi har gjort en bedömning av konsekvenserna av de förslag till förändringar som vi lägger fram. Dessa redovisas kapitel 18. Vi bedömer att våra förslag innebär betydande vinster för samhället och stora fördelar för Transportstyrelsen, näringslivet och privat- personer, om det genomförs. En grov uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna för staten innebär en vinst på ca första året och därefter på ca . Till detta kan läggas de effektivitetsvinster som en förbättrad och mer ändamålsenlig lagstiftning innebär. För företag och privatpersoner innebär förslagen vid en grov uppskattning en vinst på . bilskrotningslagen (1975:343) lagen (1998:492) om biluthyrning (före 1993-11-01) lagen (1976:206) om felparkeringsavgift fordonslagen (2002:574) fordonsförordningen (2002:925) förordningen (2001:650) om vägtrafikregister körkortsförordningen (1998:980) körkortslagen (1998:488) lagen (2001:558) om vägtrafikregister offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) personuppgiftslagen (1998:204) Statens kommuner och landsting Statens person- och adressregister Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll trafikskadelagen (1975:1410) vägtrafikskattelagen (2006:227) förordningen (2007:1470) om yrkesförarkompetens lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens yrkestrafikförordningen (1998:779) yrkestrafiklagen (1998:490) Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna lag tillämpas vid behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av uppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I den utsträckning det särskilt framgår tillämpas lagen även vid behandling av andra uppgifter än personuppgifter. 2 § Syftet med denna lag är att åstadkomma förutsättningar för att tillgodose samhällets behov av kontroll, identifiering och information av de uppgifter som trafiksäkerhet, miljö och andra för vägtrafiken betydelsefulla omständigheter föranleder samt att ge Transportstyrelsen möjlighet att i sin verksamhet på vägtrafik- området avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt, allt utan att människors personliga integritet kränks. 3 § Fordons- och viktbegreppen i denna lag har samma betydelse som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. 4 § Bestämmelserna i denna lag om ägaren av ett fordon tillämpas på innehavaren, när det är fråga om fordon som innehas 1.på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt, eller 2.med nyttjanderätt för en bestämd tid om . 5 § Om någon som inte har fyllt äger ett fordon eller innehar det under sådana omständigheter som anges i 3 §, tillämpas det som sägs i lagen om ägaren på en förmyndare för honom eller henne. Detta gäller dock inte 1.om den underårige har förarbehörighet för fordonet, eller 2.i fråga om ett släpfordon, om den underårige har förar- behörighet för ett fordon som kan dra släpfordonet. 6 § Om inte annat anges i 7–8 § eller 3 kap., gäller denna lag istället för personuppgiftslagen (1998:204). 7 § Behandling av personuppgifter som är tillåten enligt denna lag får utföras även om den registrerade motsätter sig denna, dock med den begränsning som följer av 11 § personuppgiftslagen (1998:204). 8 § När personuppgifter behandlas enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, gäller följande bestämmelser i personuppgiftslagen (1998:204). 1.3 § om definitioner, 2.8 § om förhållandet till offentlighetsprincipen m.m., 3.9 § om grundläggande krav på behandling, med undantag för vad som anges i första stycket d), 4.22 § om behandling av personnummer, 5.30 och 31 §§ samt 32 § första stycket om säkerheten vid behandling, 6.33–35 §§ om överföring av personuppgifter till tredjeland, 7.36 § andra stycket och 38–41 §§ om personuppgiftsombud m.m., 8.42 § om upplysningar till allmänheten om vissa behandlingar, 9.43 och 44 §§, 45 § första stycket samt 47 § om tillsyns- myndighetens befogenheter, och 10.51 § första stycket om överklagande. Förbud enligt 44 eller 45 § personuppgiftslagen (1998:204) får inte förenas med vite. 9 § Transportstyrelsen är personuppgiftsansvarig för den behandling som utförs enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 10 § Personuppgifter får endast behandlas för de ändamål som anges i 2 kap. 2–5, 7–9, 11–13 och 15–18 §§. Behandling av känsliga personuppgifter m.m. 11 § Känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) får behandlas endast om det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen. När sådana uppgifter behandlas i databaser enligt 2 kap. gäller även bestämmelserna i 2 kap. 19 §. 2 kap. Transportstyrelsens databaser 1 § I verksamheten avseende fordon ska det finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 2 – 5 §§ angivna ändamålen (fordonsdatabas). 2 § Personuppgifter får behandlas i fordonsdatabasen för tillhanda- hållande av information som behövs i Transportstyrelsens verksamhet för a)frågor om fordons registrering och brukande samt därmed sammanhängande frågor, b)frågor om typgodkännande och enskilt godkännande, c)frågor om ett fordon och dess utrustning är tillförlitligt från trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik, d)att utreda, bestämma, uppbära, redovisa och återbetala eller utbetala skatter, avgifter, ersättningar och , e)tillsyn, f)att fullgöra en för bindande internationell överenskommelse, och g)intern kontroll, utvärdering uppföljning och planering av den egna verksamheten. 3 § Personuppgifter får behandlas i fordonsdatabasen för tillhandahållande av information som behövs i annan författningsreglerad verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar än den som avses i 2 §, för a)kontroll av ordning och säkerhet i trafiken, b)kontroll av att ett fordon och dess utrustning är tillförlitligt ut trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik, c)att utgöra underlag för utredningar, beslut och kontroll av fordonsskatt, trängselskatt, trafikförsäkringsavgift samt övriga skatter och avgifter relaterade till fordonsinnehav,