sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Om en lärare behandlar flickor och pojkar på ett oreflekterat sätt i klassrummet, så får detta sannolikt konsekvenser för enskilda flickors och pojkars lärande. En lärare förväntar sig sannolikt inte samma beteende och sociala handlingar från flickor som från pojkar. När en flicka inte beter sig enligt för sociala beteenden i klass- rummet eller i fråga om ett kunskapsområde, så kommer lärarens kategorisering av flickan inte att kopplas ihop med flicka – exempelvis om flickan kan mycket om något som läraren i första hand skulle koppla ihop med förväntad pojkkunskap t.ex. datorer eller ishockey. Detta kan då få sociala konsekvenser i klassrummet för denna flicka. En motsvarande situation kan uppstå om en pojkes kunskapsintresse inte korresponderar med det förväntade – exempelvis om en pojke visar intresse för ett kvinnligt förknippat hantverk. Flickor och pojkar som inte följer de gängse normerna för vad som förväntas av flickor och pojkar kan av oreflekterade lärare bli stämplade som avvikare – något som kan få konsekvenser för deras möjligheter till lärande. Det sätt som läraren förhåller sig till avvikelser från har även stor betydelse för hur resten av klassen/gruppen gör det. Lärarens sociala preferenser och reflektion påverkar elevernas för- hållningssätt till normer. Lärarnas bemötande kan också få konse- kvenser för elevernas psykiska hälsa: forskning visar att flickors och pojkars relation till sina lärare är en viktig faktor för elevernas psykiska hälsa (SOU 2010:79). Jämställdhetsperspektiv på individens ärande och utveckling Skolan har två huvudsakliga uppdrag: att förmedla den värdegrund som det svenska samhället vilar på och att förmedla de kunskaper som anses nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Jämställdhet i skolan innebär som en del av skolans värdegrund att samvaron och arbetsklimatet präglas av rättvisa, demokratiska värder- ingar och maktbalans mellan flickor och pojkar. Syftet är att motverka förtryck mellan grupper och individer baserat på kön samt att mot- verka att normer kring kön begränsar flickors och pojkars lärande och utveckling. Lärande utgår ifrån kommunikation med andra. Jämställdhet etableras eller förkastas i kommunikation med andra. Lärande och jämställdhet kan därför ses som delar av samma mynt. En individs sätt att socialt och kulturellt relatera till egen och andras könstillhörighet är en central del av individens identitetsutveckling, liksom även att hitta egna kunskapsintressen och förhållningssätt till omvärlden. Identitetsutvecklingen är intimt sammanlänkad med lärandeprocessen. Lärare och vuxna i skolan har en viktig uppgift att fylla för barn och unga i skolan, både som ansvariga för undervisning och som boll- plank i elevernas identitetsutveckling. Sociala processer som etableras och stärks i skolan på grund av att det finns olika förväntningar på grupperna flickor och pojkar är ett av hindren för skolans jämställd- hetssträvanden. Detta kan få till följd att stereotypa föreställningar om kön kan slå rot. Det är viktigt att kunskapsinnehållet i skolan stöder jämställd- hetssträvandena. Kunskapsinnehållet tillsammans med lärares för- hållningssätt och undervisningssätt måste genomsyras av jämställd- hetssträvanden. har pojkproblemet i utbildning uppmärk- sammats, det vill säga att pojkar och unga män i genomsnitt har lägre deltagande och sämre resultat i utbildning samt högre fre- kvens av vissa beteendeproblem i skolan. Fenomenets orsaker är omtvistade och sannolikt komplexa. Det kan antas att de genom- snittliga könsskillnaderna i skolprestationer delvis har sin grund i pojkarnas senare mognad. Andra sannolika förklaringar är att både vuxna och barn har olika förväntningar på flickor och pojkar. Flickor och pojkar har i genomsnitt skilda förhållningssätt till utbildning och skola och olika lärandestrategier som innebär att flickor anstränger sig mera och arbetar effektivare i skolan. Dessa skilda förhållningssätt och strategier kan i sin tur delvis vara en effekt av Jämställdhetsperspektiv på individens ärande och utveckling de genomsnittliga skillnaderna i mognad, men också av de olika förväntningar vi har på flickor och pojkar. Elever som vid skolstart har svårigheter i skolan har större sannolikhet att utveckla ett emotionellt avståndstagande och negativa attityder till skolan. En för skolarbetet negativ kamratkultur kan uppstå i anslutning till pojkarnas senare mognad. kan höga förväntningar och större krav på att ta ansvar leda till att individer utvecklar en större mognad. Det är därför viktigt att skolan inte har lägre förväntningar på pojkar eller grupper av pojkar. Ett ökat fokus på pojkars prestationer i skolan får inte skymma det faktum att det finns många flickor med skolsvårigheter. Vi vet att flickor med skolsvårigheter ofta uppvisar internaliserande symptom, och att det därför är lätt att dessa flickor undgår upptäckt och får det stöd och den hjälp i som de har rätt till alltför sent eller i alltför liten omfattning. I den skolpolitiska debatten finns ibland en tendens att i priori- teringshänseende ställa kunskapsuppdraget i motsatsförhållande till värdegrundsuppdraget, där jämställdhet ingår. Det är viktigt att understryka att ett sådant motsatsförhållande inte existerar. Jäm- ställdhet i skolan lägger en grund för skolan att uppnå både sitt värdegrundsuppdrag och sitt kunskapsuppdrag. Utifrån den diskus- sion som förts i kapitlet föreslår vi regeringen att formulera ett över- gripande jämställdhetsmål för skolan, som går i linje med jämställd- hetspolitiska målet, skollagens skrivningar om jämställdhet och läroplanens innehåll. Vårt förslag är att jämställdhetsmålet för skolan ska vara: Jämställdhet i skolan är när flickor och pojkar har samma makt och möjlighet att påverka skolan, det egna lärandet och den egna utvecklingen. 3Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Delegationen föreslår regeringen att: ge i uppdrag att ta fram ett evidensbaserat stöd- material om arbetssätt som skolorna kan tillämpa för att för- bättra undervisningen i läsning och skrivning, för flickor och pojkar. I stödmaterialet bör särskilt behandlas arbetssätt för att tidigt stödja pojkar och flickor med läs- och skrivsvårig- heter. uppdra åt att med hjälp av ämneskunniga forskare granska kvaliteten i läromedel och annat undervisnings- material för den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. Såväl jämställdhetsaspekter som andra kvalitetsaspekter bör beaktas. Ämnesinnehåll och ämnesdidaktik har betydelse för jämställdheten i klassrummet. Ämnesinnehållet utgör vad undervisningen består av, och ämnesdidaktiken handlar om hur undervisningen sker. Man brukar tala om innehåll och form. Innehållet i och formerna för undervisningen ska spegla skollagens, läroplanernas och kursplanernas krav på strävan efter jämställdhet. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik 3.1Jämställdhetsperspektiv på skolans styrdokument Skollagen innehåller en grundläggande reglering av jämställdhet i skolan Den inledande bestämmelsen i nuvarande skollag, 1 kap. 1 §, lyder: Särskilt skall den som verkar inom skolan främja jämställdhet mellan könen samt aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Lagstiftaren lägger alltså ett ansvar på alla som arbetar i skolan att främja jämställdhet mellan könen och att motverka alla former av kränkningar. Denna skrivning ändras när nya skollagen (2010:800) tillämpas på utbildning från . I den nya skollagen (1 kap. 5 §) finns följande formulering: Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människo- livets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behand- ling. För övrigt kan nämnas att det framgår att jämställdhet är en del av de mänskliga rättigheterna även i de grundläggande dokument som behandlar de mänskliga rättigheterna såsom FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna (artikel 2 och 16)och Den europeiska konven- tionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundlägg- ande friheterna (vanligen kallade – artikel 14). Förutom dessa finns (CEDAW-konven- tionen) som räknas som en av de centrala . Nya läroplaner och kursplaner införs 2011 finns det tre läroplaner – Lpfö 98 – Läroplanen för förskolan, Lpo 94 – Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, fritidshemmet och förskoleklassen samt Lpf 94 – Läroplanen för de frivilliga skol- formerna. Dessa innehåller en beskrivning av den värdegrund som skolan vilar på samt mål och riktlinjer för verksamheterna. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Lpo 94 och Lpf 94 är av två slag; dels mål som skolan ska sträva efter att eleverna når (strävansmål), dels mål som skolan ska se till att alla elever kan uppnå (uppnåendemål). Förskolans mål anger vad förskolan ska sträva efter när det gäller barns utveckling (strävansmål). Vidare finns det kursplaner för samtliga ämnen. Dessa innehåller specifika mål för det aktuella ämnet. Även dessa mål är indelade i strävansmål samt uppnåendemål för årskurs 5 och 9. Denna ordning med olika typer av mål som dessutom finns i olika dokument ska förändras. Regeringen beslutade om nya läroplaner för grundgrundskolan, specialskolan och sameskolan . Läroplanen för grundsärskolan beslutades . De nya läroplanerna ska innehålla övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner. Målnivåerna mål att sträva mot och mål att uppnå tas bort. I kursplanerna införs ett centralt innehåll för samtliga ämnen. Det centrala innehållet anger vad som alla skolor måste undervisa om i respektive ämne. Läroplanerna ska också kom- pletteras med kunskapskrav i enlighet med den nya betygsskalan med betygssteg från A-F . meddelar föreskrifter om kunskaps- kraven för samtliga skolformer. Som grund för den nya inrikt- ningen på läroplanerna samt den nya betygsskalan ligger pro- positionerna Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87) och En ny betygsskala (prop. 2008/09:66). Jämställdhet har en central plats i läroplanerna I dagens läroplaner har jämställdhetsfrågor en central plats. I Lgr 11 omnämns jämställdhet som ett grundläggande värde i samband med beskrivningen av skolans värdegrund och dess fostrande uppdrag, och formuleringen är identisk med motsvarande i Lpo94: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla män- niskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och för- medla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan skall vara icke-konfessionell. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Nedan återges ytterligare några av formuleringarna som rör jäm- ställdhet i läroplanerna. I Lgr11 anges: Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. I Lgr11 ges rektorn som ansvarig för utbildningen ett särskilt ansvar att integrera jämställdhet i olika ämnen: – i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kun- skapsområden, exempelvis miljö, trafik, jämställdhet /---/. I Lgr11 sägs också: Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörigheter, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsned- sättning eller för annan kränkande behandling. Sådana tendenser ska aktivt motverkas. I Lgr11 regleras att läraren skall: – verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande och utrymme i undervisningen Kursplanerna anger vilka mål som gäller för de specifika ämnena. I flera av kursplaner finns hänvisningar till jämställd- het, men inte i alla (se vidare till exempel SOU 2009:64). De nu gällande kursplanerna ersätts alltså i anslutning till att den nya skol- lagen träder i kraft (se vidare nedan om de nya kursplanerna). Den nya läroplanen (Lgr 11) får en delvis ny struktur. En skiss över strukturen i den nya läroplanen finns nedan. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Diagram 3.1 Strukturen i den nya läroplanen Skolans värdegrund och uppdrag Centralt innehåll för årskurserna Kunskapskrav för godtagbara kunskaper för årskurs 3 Kunskapskrav för godtagbara kunskaper för årskurs 6 Kunskapskrav för årskurs 9 för betyget A betyget C betyget E Del 1 av läroplanen: Skolans värdegrund och uppdrag Övergripande kan alltså konstateras att frågor om diskriminering och åtgärder mot kränkande behandling har hög prioritet även i den nya läroplanen. Precis som tidigare ges rektorn ett särskilt ansvar att integrera ämnesövergripande kunskapsområden i undervisningen i olika ämnen. Jämställdhet exemplifieras som ett av dessa områden (se ovan). Del 2: Kursplaner I tabellen nedan redovisas skrivningar som rör jämställdhet i kurs- planerna för respektive ämne, under rubrikerna Syfte och Centralt innehåll. Jämfört med skissen ovan saknas här det som beskrivs som kunskapskrav. De åligger att besluta om dessa krav, och beslut har ännu inte fattats. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik SOU 2010:99 Sammanställning av formuleringar om jämställdhet i kursplanernas syfte och centrala innehåll För elever i årskurs 7–9 ska Bilder som behandlar frågor om identitet, sexualitet, etnicitet och maktrelationer och hur dessa bilder kan utformas och framställas. Undervisningen ska bidra till att För elever i årskurs 7–9 ska eleverna utvecklar kunskaper om, och ges möjligheter att reflektera Arbetsfördelning i hemmet ur ett över, jämställdhet och arbets- fördelning i hemmet. För elever i årskurs 7–9 ska följande Hur individens val av idrotter och andra fysiska aktiviteter påverkas av olika faktorer, till exempel av kön. Kroppsideal inom idrotten och i samhället i övrigt. För elever i årskurs 7–9 ska Musikens funktion för att markera identitet och grupptillhörighet i olika kulturer, med fokus på etnicitet och En gemensam kappa för Biologi, Kemi och Fysik som gäller för årskurs 1–3 Övergripande samhälls- orienterande ämne En gemensam kappa för Geografi, , Religions- kunskap och Samhälls- kunskap som gäller för årskurs 1–3 Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik För elever i årskurs 4–6 ska Människans pubertet, sexualitet och reproduktion samt frågor om identitet, jämställdhet, relationer, kärlek och ansvar. För elever i årskurs 7–9 ska följande Människans sexualitet och repro- duktion samt frågor om identitet, jämställdhet, relationer, kärlek och Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att tillägna sig en historisk referensram och en för- djupad förståelse för nutiden. De ska också få möjlighet att utveckla en kronologisk överblick över hur kvinnor och män genom tiderna har skapat och förändrat samhällen och kulturer. För elever i årskurs 1–3 ska följande behandlas: Livsfrågor med betydelsen för eleven, till exempel gott och ont, rätt och orätt, kamratskap, könsroller, jämställdhet och relationer. Vad närområdets platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta om barns, kvinnors och mäns levnadsvillkor under olika perioder För elever i årskurs 4–6 ska följande behandlas: Vad arkeologiska fynd till exempel myntskatter och fynd av föremål från andra kulturer kan berätta om kultur- möten och om likheter och skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män. Vad historiska källor, till exempel dagböcker och arkivmaterial, kan berätta om historia och om likheter och skillnader i levadsvillkor för barn, kvinnor och män. Hur historiska personer och händelse, till exempel drottning , och häxprocesserna, har fram- ställts på olika sätt genom olika tolkningar och under skilda tider. För elever i årskurs 7–9 ska följande behandlas: Vad historiska källor från någon högkultur, till exempel i och , kan berätta om likheter och Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur olika religioner och livs- åskådningar ser på frågor som rör kön, jämställdhet, sexualitet och relationer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att se samhälls- frågor ur olika perspektiv. På så sätt ska eleverna utveckla för- ståelse för sina egna och andra människors levnadsvillkor, betydelsen av jämställdhet, hur olika intressen och åsikter uppstår och kommer till uttryck och hur olika aktörer försöker påverka samhällsutvecklingen. skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män. Bildandet av politiska partier, nya folkrörelser, till exempel kvinnorörelsen, och kampen för allmän rösträtt för kvin- nor och män. Kontinuitet och för- ändring i synen på kön, jämställdhet och sexualitet. För elever i årskurs 4–6 ska följande behandlas: Vardagliga moraliska frågor som rör flickors och pojkars identiteter och roller, jämställdhet, sexualitet, sexuell läggning samt utanförskap och kränkningar. För elever i årskurs 7 – 9 ska följande behandlas: Konflikter och möjligheter i sekulära och pluralistiska samhällen, till exempel i frågor om religionsfriheter, sexualitet och synen på jämställdhet. Hur olika livsfrågor, till exempel meningen med livet, relationer, kärlek och sexualitet, skildras i populärkulturer. För elever i årskurs 4–6 ska följande behandlas: Familjen och olika samlevnads- former. Sexualitet, könsroller och jämställdhet. Informationsspridning, reklam och opinionsbildningar i olika medier. Hur sexualitet och könsroller fram- ställs i medier och populärkultur. För elever i årskurs 7–9 ska följande behandlas: Ungdomars identiteter, livsstilar och välbefinnande och hur detta påver- kas, till exempel av socioekonomisk bakgrund, kön och sexuell läggning. Olika slags medier, deras uppbygg- nad och innehåll, till exempel en dagstidnings olika delar. Nyhets- värdering och hur den kan påverka människors bilder av omvärlden. Hur individer och grupper framställs, till exempel utifrån kön och etnicitet. Skillnader mellan människors ekonomiska resurser, makt och inflytande beroende på kön, etnicitet och socioekonomisk bakgrund. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Svenska som andra språk Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla för- ståelse för att teknisk verksamhet har betydelse för, och påverkar, människan, samhället och miljön. Vidare ska undervisningen ge utveckla tilltro till sin förmåga att bedöma tekniska lösningar och relatera dessa till frågor som rör estetik, etik, könsroller, ekonomi och hållbar utveckling. banden mellan socioekonomisk bak, utbildning, boende och välfärd. Begreppen jämlikhet och jämställd- het. För elever i årskurs 7–9 ska följande behandlas: Hur kulturella föreställningar om teknik påverkar kvinnors och mäns yrkesval och teknikanvändning. Vår bedömning är att kursplanerna innehåller bra skrivningar om jämställdhet, även om vi ifrågasätter varför frågor som berör jäm- ställdhet saknas i vissa ämnen, exempelvis i svenska. 3.2Jämställdhetsperspektiv på skolans ämnen Betygsskillnader mellan flickor och pojkar Pojkar presterar betygsmässigt som grupp av vad flickor gör. Det genomsnittliga betygsgapet mellan flickor och pojkar varierar mellan olika ämnen. Detta visas i diagrammet nedan rörande elever som lämnade . Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik SOU 2010:99 Kvoten mellan pojkars och flickors genomsnittliga betygsvärde i uppdelat per ämne, Flickors respektive pojkars genomsnittliga betyg varierar alltså mellan olika ämnen. Flickorna har som grupp bättre betyg i alla ämnen, utom i idrott och hälsa. Frågan är varför dessa ämnesvisa könsskillnader uppstår. Det genomsnittliga betygsgapet till flickornas fördel för alla ämnens sammantaget () förklaras till exempel med att flick- orna ofta anstränger sig mer i skolan och lägger ner mer tid på skol- arbetet (se till exempel SOU 2010:51). Men denna förklaring säger oss inget om varför betygsgapet varierar mellan olika ämnen. Flickor och pojkar är intresserade av olika ämnen har i sin nulägesrapport , nedan kallad Nu-03, (2004) studerat elevernas intresse för olika ämnen i grund- skolan. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Diagram 3.2 Andelen elever som uppger att respektive ämne intresserar dem De ämnen som flest elever – flickor och pojkar sammantaget – är intresserade av är musik samt idrott och hälsa. I botten hittar vi ämnen som matematik, fysik och kemi. Men för vissa ämnen finns stora könsskillnader vad gäller elevernas intresse. I vissa ämnen framträder mycket stora könsskillnader i elevernas intresse. Betydligt större andelar flickor än pojkar är intresserade av bild, biologi, hem och konsumentkunskap, religionskunskap och svenska. Omvänt är det större andelar pojkar som anger intresse för fysik och kemi. Dessa skillnader i intresse, som alla är är bland de största könsskillnader som finns i datamaterialet. Exempelvis anger av flickorna mot av pojkarna att ämnet svenska intresserar dem. När det gäller fysik uppger av pojkarna mot av flickorna att ämnet är intressant. Ämnen med mindre, men fortfarande tydliga, könsskillnader () är musik som intresserar en större andel flickor samt historia, matematik och idrott och hälsa, som i större utsträckning intresserar pojkar. I engelska, slöjd, geografi, samhällskunskap och ämnes- övergripande so-undervisning är könsskillnaderna i intresse mycket små. Jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehåll och ämnesdidaktik Flickor och pojkar har olika uppfattningar om vilka ämnen som är viktiga En annan information från samma rapport avser om eleverna anser att ett ämne är viktigt eller inte. De två ämnen som eleverna anser överlägset viktigast är engelska och svenska. Minst viktigt anser eleverna att slöjd, fysik, kemi och bild är. Även här finns det köns- skillnader mellan eleverna. Könsskillnaderna påminner om dem som finns i elevernas intresse för de olika ämnena även om de inte är lika stora. Flickor anser i större omfattning än pojkar att det är viktigt med kunskaper i musik, religions- kunskap, bild, biologi och hem- och konsumentkunskap, medan mot- svarande gäller för pojkar i ämnena fysik, kemi och slöjd (skillnader om ). I samtliga ämnen utom fysik, kemi, idrott och hälsa och slöjd är det större andelar flickor än pojkar som anger att påståendet att kunskaper i ämnet är viktigt stämmer mycket bra. Motivationen för respektive ämne påverkar lärandet och betygen När vi jämför flickors och pojkars inställning till olika ämnen med betygsskillnaderna, så ser vi att det finns ett samband. I alla ämnen där har noterat att det finns en tydlig könsskillnad i inställning, så återspeglas detta i betygsstatistiken. Den största köns- skillnaden i betyg till flickors fördel hittar vi i hem- och konsument- kunskap, bild och svenska. I dessa ämnen anser klart fler flickor att de tycker att ämnet är intressant. Det omvända gäller för ämnena idrott och hälsa, matematik och fysik där pojkar presterar relativt väl och också ser ämnet som mer intressant. Elevers motivation spelar roll för hur väl de presterar i ett ämne och motivationen hänger samman med i sin tur bygger på elevers intresse för ett ämne.