sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — En medlem får inte själv eller genom ombud rösta i fråga om 1.talan mot honom eller henne, 2.hans eller hennes befrielse från skadeståndsansvar eller annan förplikt- else gentemot föreningen, eller 3. talan eller befrielse som avses i 1 eller 2 och som gäller någon annan, om medlemmen i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot fören- ingens. Bestämmelserna i första stycket om medlem gäller även ombud för medlem. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 36 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. Generell inskränkning i föreningsstämmans beslutanderätt 7 kap. 37 § Föreningsstämman får inte fatta beslut som är ägnade att bereda otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 37 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 38 § Ordföranden ska se till att det förs protokoll vid föreningsstämman. I protokollet ska det antecknas dag och plats för föreningsstämman samt vilka beslut som föreningsstämman har fattat. Om ett beslut har fattats genom omröstning, ska det antecknas i protokollet vad som har yrkats och hur om- röstningen har utfallit. Har en röstlängd upprättats, ska denna tas in i eller läggas som en bilaga till protokollet. Protokollet ska undertecknas av protokollföraren. Det ska justeras av ord- föranden och minst en justeringsman som utses av föreningsstämman. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 38 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 39 § Senast efter stämman ska det justerade protokollet hållas tillgäng- ligt hos föreningen för medlemmarna och innehavarna av förlagsandelar. Protokollen ska förvaras på ett betryggande sätt. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 39 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 40 § Fullmäktige beslutar i medlemmarnas ställe i den utsträckning som har bestämts i stadgarna. Om fullmäktige ska förekomma, ska stadgarna innehålla uppgift om 1.i vilken utsträckning som fullmäktige utövar medlemmarnas beslutande- rätt, och 2.hur fullmäktige ska utses. Paragrafen överensstämmer i sak med 2 kap. 2 § första stycket 7 och 7 kap. 40 § i utredningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 41 § Vad som sägs i denna lag om föreningsstämma gäller, om inte annat an- ges, även en föreningsstämma där medlemmarnas beslutanderätt utövas av fullmäktige (fullmäktigemöte). Vid ett fullmäktigemöte ska ett beslut enligt 7 § om rätt för den som inte är medlem att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna fattas med tillämpning av 32 § första stycket. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 41 § i utredningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 42 § I stadgarna ska tiden för fullmäktiges uppdrag anges. Tiden för uppdraget får inte vara längre än . Bestämmelserna i paragrafen motsvarar bestämmelser som i utred- ningens förslag i SOU 2009:37 tagits in i 2 kap. 2 § första stycket 7 och 7 kap. 42 §. Vem som får utses till fullmäktige 7 kap. 43 § Om inte annat har bestämts i stadgarna, får till fullmäktige utses endast 1.den som är medlem i föreningen, 2.den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem, eller 3.om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 43 § i utredningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 44 § För fullmäktige får det utses suppleanter. Bestämmelserna om fullmäktige i 42 och 43 §§ gäller i tillämpliga delar även suppleant. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 44 § i utredningens förslag i SOU 2009:37. Övriga bestämmelser om fullmäktige 7 kap. 45 § Vad som sägs om föreningsmedlemmar i 1–39 §§ gäller även fullmäktige. En fullmäktige får dock inte delta i ett fullmäktigemöte genom ombud. Han eller hon får inte heller anlita biträde vid ett sådant möte, om inte annat har be- stämts i stadgarna eller beslutas vid mötet. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 45 § i utredningens förslag i SOU 2009:37. Medlemmarnas rättigheter om fullmäktige har utsetts 7 kap. 46 § Om det inte har bestämts något annat i stadgarna, har medlemmar som inte är fullmäktige inte rätt att delta i ett fullmäktigemöte och ska inte heller kallas till ett sådant möte. Medlemmarna har rätt att 1.få ärenden behandlade på fullmäktigemöten enligt 14 §, 2.ta del av handlingar inför fullmäktigemöten enligt 22 och 23 §§, och 3.ta del av protokoll från fullmäktigemöten enligt 39 § första stycket. Om det på ett fullmäktigemöte har fattats beslut i frågor som avses i 4 kap. 8 § eller 17 kap. 28 §, ska medlemmarna underrättas om beslutet. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 46 § i utredningens förslag i SOU 2009:37. I tredje stycket har dock de avslutande orden på det sätt som har bestämts i stadgarna fått utgå. Det samman- hänger med att det i lagförslaget inte finns något krav på att stad- garna ska reglera formerna för underrättelser till medlemmarna (jfr författningskommentaren till 4 kap. 1 § 6). 7 kap. 47 § Om ett beslut av föreningsstämman inte har kommit till i behörig ordning eller på annat sätt strider mot denna lag eller stadgarna, får en föreningsmed- lem, en innehavare av förlagsandelar, styrelsen, en styrelseledamot eller den verkställande direktören föra talan mot föreningen vid allmän domstol om att beslutet ska upphävas eller ändras. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 47 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 48 § Talan enligt 47 § ska väckas för beslutet. Om talan inte väcks , är rätten att föra talan förlorad. Talan får väckas senare än vad som sägs i första stycket, när 1.beslutet är sådant att det inte kan fattas ens med alla medlemmarnas samtycke, 2.samtycke till beslutet krävs av alla eller vissa medlemmar och något så- dant samtycke inte har getts, eller 3.kallelse till föreningsstämman inte har skett eller de bestämmelser om kallelse som gäller för föreningen i väsentliga delar inte har följts. I fråga om ett beslut att godkänna en fusionsplan som avser en gräns- överskridande fusion gäller, utöver vad som sägs i första stycket, att talan inte får väckas efter det att eller allmän domstol genom ett beslut som har vunnit laga kraft har lämnat tillstånd till verkställande av fusions- planen enligt 17 kap. 23 eller 24 §. Bestämmelserna i andra stycket ska inte tillämpas i fråga om en sådan fusion. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 48 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 49 § Om föreningsstämmans beslut upphävs eller ändras genom dom, gäller domen även för de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som inte har fört talan. Domstolen får ändra föreningsstämmans beslut endast om det kan fast- ställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 49 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. Styrelsens talan mot föreningen 7 kap. 50 § Om styrelsen vill väcka talan mot föreningen, ska styrelsen sammankalla en föreningsstämma för val av ställföreträdare som ska föra föreningens talan i tvisten. Stämningen ska delges den valde ställföreträdaren. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 50 § föreningslagen i utred- ningens förslag i SOU 2009:37. 7 kap. 51 § En bestämmelse i stadgarna att en tvist mellan föreningen och styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en likvidator, en medlem, en inne- havare av förlagsandel eller en röstberättigad som inte är medlem ska avgöras av en eller flera skiljemän har samma verkan som ett skiljeavtal. Om styrelsen begär skiljeförfarande mot föreningen, ska 50 § tillämpas. Är det fråga om en talan av styrelsen mot föreningsstämmans beslut är rätten till talan inte förlorad enligt 48 §, om styrelsen inom den tid som anges där har kallat till föreningsstämma enligt 50 §. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 51 § föreningslagen i utredningens förslag i SOU 2009:37. 8 kap. Föreningens ledning 8 kap. 1 § En ekonomisk förening ska ha en styrelse med tre eller flera ledamöter. Av 4 kap. 1 § framgår att antalet styrelseledamöter eller lägsta och högsta antalet styrelse- ledamöter ska anges i stadgarna. Paragrafen motsvarar i sak 6 kap. 1 § första stycket i den nuvarande föreningslagen. Frågan om antalet styrelseledamöter har behandlats i utredningens delbetänkande (se SOU 2009:37 s. 208 f.). 8 kap. 2 § Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter i styrelsen finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda och i lagen (2008:9) om ar- betstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Om inte annat följer av dessa lagar eller föreskrivs i denna lag, ska arbetstagarrepresentanter vid tillämpningen av denna lag jämställas med styrelseledamöter. När antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter anges i stadgarna, ska arbetstagarrepresentanter som utses enligt lagen om styrelserepresentation för de privatanställda inte räknas med. Paragrafens första stycke motsvarar i huvudsak 6 kap. 1 § femte stycket i den nuvarande föreningslagen. I den andra meningen har – liksom i den motsvarande bestämmelsen i aktiebolagslagen – markerats att arbetstagarrepresentanter ska jämställas med vanliga styrelseleda- möter, om inte annat följer av lag. Enligt gällande rätt ska bestämmelserna i stadgarna om antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter inte gälla arbetstagar- representanter. Dessa ska alltså inte räknas in i det antal som anges i stadgarna. Bestämmelsen om detta – vilken i den nuvarande fören- ingslagen är placerad i 2 kap. 2 § andra stycket – tas nu in i andra stycket av denna paragraf. 8 kap. 3 § För styrelseledamöter får det utses suppleanter. Av 4 kap. 1 § framgår att an- talet suppleanter eller lägsta och högsta antalet suppleanter ska anges i stad- garna. Bestämmelserna i denna lag om styrelseledamöter gäller i tillämpliga delar även suppleanter. I paragrafen har klargjorts att det får utses suppleanter till styrelsen. Såsom framgår av paragrafens andra stycke – som motsvarar 6 kap. 1 § tredje stycke i den nuvarande föreningslagen – gäller lagens be- stämmelser om styrelseledamöter även styrelsesuppleanter. 8 kap. 4 § Styrelsen svarar för föreningens organisation och förvaltningen av föreningens angelägenheter. Styrelsen ska fortlöpande bedöma föreningens och, om föreningen är moder- förening i en koncern, koncernens ekonomiska situation. Styrelsen ska se till att föreningens organisation är utformad så att bok- föringen, medelsförvaltningen och föreningens ekonomiska förhållanden i öv- rigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter eller till andra, ska styrelsen handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. Paragrafens första stycke – som motsvarar 6 kap. 6 § första stycket första meningen i den nuvarande föreningslagen – anger styrelsens grundläggande ansvar för föreningens organisation och förvaltning. En motsvarande bestämmelse finns i 8 kap. 4 § första stycket aktie- bolagslagen. Den föreslagna bestämmelsen är avsedd att ha samma innebörd som bestämmelsen i aktiebolagslagen. En annan sak är att den praktiska innebörden i styrelsens ansvar kan skifta något med hänsyn till föreningens (eller bolagets) omfattning och förhållanden. I förarbetena till aktiebolagslagen betonas att styrelsen har en allmän skyldighet att se till att bolagets organisation är ändamåls- enlig och att detta innebär bl.a. att organisationen måste rymma rutiner och funktioner som är kvalitetssäkrande. Det handlar om att se till att det finns goda handläggningsrutiner, ett gott urval av medarbetare och en fortlöpande kommunikation mellan medarbet- arna (se prop. 1997/98:99 s. 205). Det är naturligt att samma ansvar läggs på styrelsen i en ekonomisk förening. I begreppet förvaltningen av föreningens angelägenheter ligger i princip alla uppgifter där stämman inte är exklusiv besluts- fattare. Begreppet innefattar allt från långsiktiga beslut om fören- ingens framtida policy och inriktning till åtgärder för löpande drift och förvaltning. I ansvaret för förvaltningen ligger också ett ansvar för bokföring och annan redovisning och för medelsförvaltning. Bestämmelsen i paragrafens andra stycke saknar direkt motsvarighet i den nuvarande föreningslagen men torde inte avvika från rådande syn på styrelsens ansvar. En motsvarande bestämmelse finns i 8 kap. 4 § andra stycket aktiebolagslagen. Enligt bestämmelsen åligger det styrelsen att fortlöpande be- döma föreningens och, om föreningen är moderförening i en kon- cern, koncernens ekonomiska situation. Denna skyldighet åvilar styrelsen som kollektiv. Styrelsen kan i en arbetsordning eller på annat sätt överlämna till en eller flera styrelseledamöter eller till någon annan att göra de återkommande kontroller som bestämmel- sen förutsätter. För den slutliga bedömningen ansvarar dock alltid styrelsen som helhet. Bestämmelsen i paragrafens tredje stycke överensstämmer nära med den bestämmelse som finns i 6 kap. 6 § andra stycket första men- ingen i den nuvarande föreningslagen. Den har emellertid formu- lerats på samma sätt som bestämmelsen i 8 kap. 4 § tredje stycket aktiebolagslagen och har därigenom fått en något vidare innebörd än den nuvarande bestämmelsen. Bestämmelsen innebär att styrelsen har ett ansvar för att fören- ingens förhållanden kontrolleras på ett tillfredsställande sätt. Omfatt- ningen av den kontroll som måste göras är naturligen beroende av föreningens omfattning och övriga förhållanden. I bestämmelsen ligger inte något absolut krav på en särskild internrevisionsfunk- tion. Såsom påpekas i förarbetena till den motsvarande bestäm- melsen i aktiebolagslagen måste det emellertid alltid finnas lämpliga kvalitetssäkringsfunktioner och i synnerhet i större företag kan det därför vara nödvändigt att inrätta särskilda funktioner för intern- revision. Om internrevision saknas, måste styrelsen se till att en mot- svarande kvalitetssäkring sker på annat sätt, i sista hand genom att styrelsens ledamöter själva gör löpande kontroller (se prop. 2004/05:85 s. 311). Styrelsen kan i viss utsträckning delegera sina uppgifter till någon enskild styrelseledamot eller till någon person utanför styrelsen. I förarbetena till aktiebolagslagens bestämmelser om styrelse har ut- talats att frågan om i vilken utsträckning en uppgift kan delegeras måste avgöras utifrån uppgiftens karaktär och betydelse. Enbart det förhållandet att lagen föreskriver att styrelsen ska ansvara för och utföra en uppgift behöver därför inte innebära att delegation inte kan ske. Exempelvis kan styrelsen fullgöra sitt ansvar för aktie- boken genom att delegera handhavandet av aktieboken till en sär- skild befattningshavare och sedan återkommande kontrollera dennes arbete (se prop. 2004/05:85 s. 311 och 617 f.). Vissa uppgifter som åligger styrelsen kan dock över huvud taget inte delegeras; det gäller t.ex. val av verkställande direktör och firmatecknare. Utredningens förslag bygger på samma uppfattning om styrelsens delegationsrätt. I den utsträckning styrelsen använder sig av sin delegationsrätt, måste den emellertid alltid handla med omsorg. Det innebär att styrelsen måste förvissa sig om att den till vilken delegation sker är lämplig för uppgiften. När delegation har skett, är styrelsen dess- utom skyldig att fortlöpande kontrollera att delegationen kan upp- rätthållas, dvs. att den till vilken delegation har skett fullgör upp- giften på ett tillfredsställande sätt. I så måtto behåller styrelsen ett ansvar för sådant som har delegerats till annan att sköta. Instruktioner om rapportering till styrelsen 8 kap. 5 § Styrelsen ska meddela skriftliga instruktioner för när och hur sådana uppgifter som behövs för styrelsens bedömning enligt 4 § andra stycket ska samlas in och rapporteras till styrelsen. Instruktioner behöver dock inte meddelas om dessa med hänsyn till föreningens begränsade storlek och verksamhet skulle sakna betydelse för rapporteringen till styrelsen. Paragrafen, som överensstämmer med 8 kap. 5 § aktiebolagslagen, saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Kravet i första meningen på att styrelsen ska meddela skriftliga instruktioner om uppgiftsinsamling och rapportering ansluter till bestämmelsen i 8 kap. 4 § andra stycket att styrelsen fortlöpande ska bedöma föreningens ekonomiska situation. Genom förekomsten av skriftliga instruktioner av detta slag blir det lättare för styrelsen att leva upp till sitt ansvar enligt den bestämmelsen. Det är styrel- sen som avgör vad som ska rapporteras och hur ofta detta ska ske. Finns det en verkställande direktör i föreningen, är det naturligt att rapporteringsskyldigheten läggs på honom eller henne. Det finns dock inget som hindrar att styrelsen lägger skyldigheten på någon annan. Såsom framgår av andra meningen krävs dock inga instruktioner av detta slag om det med hänsyn till föreningens begränsade storlek och verksamhet skulle sakna betydelse för rapporteringen till styr- elsen. Så kan vara fallet om föreningen enbart har ett fåtal anställda eller om föreningens verksamhet annars är liten. I aktiebolagslagen finns också bestämmelser om att styrelsen ska fastställa en arbetsordning. I SOU 2009:34, Förenklingar i aktiebolagslagen m.m., har föreslagits att dessa bestämmelser ska upphävas. Det har mot denna bakgrund inte ansetts nödvändigt att ta in några motsvarande bestämmelser i föreningslagen. 8 kap. 6 § Styrelsen ska utses av föreningsstämman. I stadgarna får det bestämmas att en eller flera styrelseledamöter ska utses på annat sätt. Styrelsen eller en styrelse- ledamot får inte ges rätt att utse styrelseledamöter. Paragrafen, som delvis motsvarar 6 kap. 1 § andra stycket i den nu- varande föreningslagen, innehåller bestämmelser om hur styrelsen utses. Förslaget innebär – liksom gällande rätt – att styrelseledamöterna ska utses genom val på föreningsstämman men att det i stadgarna får bestämmas att en eller flera styrelseledamöter ska utses på annat sätt. Det innebär att exempelvis en huvudförening, ett offentligt organ eller en viss kategori av medlemmar kan ges rätt att utse någon, några eller samtliga styrelseledamöter. I tredje meningen finns ett uttryckligt förbud mot att ge styrelsen eller en enskild styrelseledamot rätt att utse styrelseledamöter. Ett motsvarande förbud finns redan i 8 kap. 8 § första stycket tredje meningen aktiebolagslagen. Frågan har behandlats i avsnitt 10.3.4. Förbudet får särskild betydelse om det i stadgarna finns en bestäm- melse om att den verkställande direktören ska sitta i styrelsen. I den situationen finns det i och för sig inte något hinder mot att styrelsen – i enlighet med 8 kap. 25 § – utser en verkställande direk- tör. Stadgebestämmelsen om att den verkställande direktören ska sitta i styrelsen kan emellertid i så fall inte tillämpas annat än om den valde också utses till styrelseledamot av stämman eller annat organ som enligt stadgarna har rätt att utse styrelseledamöter. Till skillnad från vad som torde vara fallet enligt den nuvarande fören- ingslagen blir alltså den person som utses till verkställande direktör inte automatiskt att anse som styrelseledamot. I tidigare förarbeten har det ansetts att det skulle strida mot grunderna för ansvarsfördelningen mellan föreningsorganen om styrelsen utsågs av den verkställande direktören eller revisorerna. Samma synsätt ligger till grund för detta förslag. Det har dock inte ansetts nödvändigt att reglera frågan särskilt i lagtexten. Vem som kan vara styrelseledamot 8 kap. 7 § Till styrelseledamot får utses endast 1.den som är medlem i föreningen, 2.den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem, eller 3.om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna. I stadgarna får det bestämmas att även annan än den som anges i första stycket får utses till styrelseledamot. Bestämmelserna i första stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med 6 kap. 4 § andra och tredje styckena i den nuvarande föreningslagen. Bestämmelsen i andra stycket – att det i stadgarna får bestämmas att annan än den som avses i första stycket får utses till styrelseledamot – innebär dock en viss avvikelse från gällande rätt. I den nuvarande lagtexten sägs att en sådan stadgebestämmelse ska avse särskilt angivna fall (jfr NJA II 1951 s. 75). Den föreslagna lagtexten är avsedd att ge utrymme för att i stadgarna ta in också mera allmänt hållna bestäm- melser om att även den som inte är medlem i föreningen får utses till styrelseledamot. Syftet med detta är att åstadkomma en för fören- ingarna mera flexibel reglering. Frågan har behandlats i avsnitt 10.3.5. 8 kap. 8 § En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Paragrafen motsvarar 6 kap. 4 § fjärde stycket i den nuvarande fören- ingslagen. 8 kap. 9 § Den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara styrelseledamot. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Paragrafen överensstämmer delvis med 6 kap. 4 § första stycket i den nuvarande föreningslagen. Enligt gällande rätt måste minst hälften av styrelsens ledamöter vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. På skäl som utredningen har redovisat i SOU 2009:37 s. 210 f. har någon motsvarande bestämmelse inte tagits med i förslaget. 8 kap. 10 § Till styrelseledamot får inte utan godtagbara skäl utses någon som inte avser att ta del i sådan verksamhet som styrelsen enligt denna lag ansvarar för. Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. En motsvarande bestämmelse finns i 8 kap. 12 § aktiebolagslagen (se prop. 2000/01:150 s. 83 och 185 f.). Den bestämmelsen syftar till att motverka användningen av s.k. målvakter i bolag. Behovet av en sådan bestämmelse torde i och för sig vara avsevärt mindre för eko- nomiska föreningar än för aktiebolag. är det emellertid naturligt att den princip som bestämmelsen i aktiebolagslagen ger uttryck för gäller även i ekonomiska föreningar. Det har därför an- setts att en bestämmelse av detta slag bör tas in även i förenings- lagen. 8 kap. 11 § En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som har bestämts i stadgarna. Uppdragstiden ska dock upphöra senast vid slutet av den årsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter det då styrelseledamoten utsågs. Ändringar i styrelsens sammansättning har verkan först från den tidpunkt då anmälan om ändringen kom in till eller från den senare tid- punkt som anges i det beslut som anmälan grundar sig på. Paragrafens första stycke motsvarar 6 kap. 1 § tredje stycket i den nu- varande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 101 f.). Liksom tidi- gare gäller att mandattiden ska vara bestämd i stadgarna (jfr 4 kap. 1 § 5) och att den inte får överstiga fyra räkenskapsår. Bestämmelsen i andra stycket saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. En förebild finns i 8 kap. 13 § första stycket andra meningen aktiebolagslagen. Innebörden i bestämmelsen är att änd- ringar i styrelsens sammansättning får verkan tidigast när registre- ringsanmälan angående ändringen kommer in till . Be- stämmelsen, som tar sikte på såväl upphörande av styrelseuppdrag som inledandet av styrelseuppdrag, är avsedd att tillämpas på samma sätt som den motsvarande bestämmelsen i aktiebolagslagen (se prop. 2004/05:85 s. 312 och 621). Frågan har behandlats i avsnitt 10.3.8. 8 kap. 12 § Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om styrelseledamoten eller den som har utsett honom eller henne anmäler att uppdraget ska upphöra. Anmälan om avgången ska göras hos styrelsen. Om en styrelseledamot som inte är vald av föreningsstämman vill avgå, ska anmälan också göras hos den som har utsett honom eller henne. I fråga om verkan av styrelseledamotens avgång gäller 11 § andra stycket.