sou · GYB370 · 2011-01-01 00:00:00 — I paragrafen införs en bestämmelse om att myndigheten ska vidta åtgärder för att säkerställa att myndighetens verksamhet bedrivs med full respekt för den enskildes mänskliga rättigheter enligt de internationella överenskommelser som har åtagit sig att följa. Av hänvisningen till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter framgår att utgångspunkten är inter- nationella åtaganden om de mänskliga rättigheterna. Det tydliggörs att myndigheten har ansvar för att de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta ansvar kräver att ledningen prioriterar frågor om de mänskliga rättigheterna, att det finns aktuell kunskap om de mänskliga rättigheterna i organisationen och att ett aktivt arbete med att säkerställa respekten för rättigheterna bedrivs. Barnets rättigheter, förbudet mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt rätten till frihet och personlig säkerhet är exempel på mänskliga rättigheter som är av stor relevans inom området. 11.2.22Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.2.3. Kriminalvården ansvarar för att verkställa utdömda påföljder, bedriva häktesverksamhet samt utföra personutredningar i brott- mål. Paragrafen är ny och föreskriver att Kriminalvården ska vidta åtgärder för att i verkställighet och annan verksamhet säkerställa full respekt för den enskildes mänskliga rättigheter enligt de inter- nationella överenskommelser som har åtagit sig att följa. Av hänvisningen till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter framgår att utgångspunkten är internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det tydliggörs att myndigheten har ansvar för att de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta ansvar kräver att ledningen prioriterar frågor om de mänskliga rättigheterna, att det finns aktuell kunskap om de mänskliga rättigheterna i organisationen och att ett aktivt arbete med att säkerställa respekten för rättigheterna bedrivs. Förbudet mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behand- ling eller bestraffning samt rätten till frihet och personlig säkerhet är exempel på mänskliga rättigheter som är av stor relevans inom området. 11.2.23Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.2.4. I paragrafen anges vad en konsekvensutredning vid förvaltnings- myndigheters regelgivning ska innehålla. Det förs in en bestäm- melse om att en konsekvensutredning ska innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med internationella åtaganden om de mänskliga rättigheterna. I paragrafen anges redan att en bedömning ska göras av om regleringen överensstämmer eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till den Europeiska unionen. rätten, som har företräde framför svensk rätt, innehåller regler om de mänskliga rättigheter som gäller vid tillämpningen av . Lagar eller andra föreskrifter får inte heller beslutas i strid med internationella åtaganden om de mänskliga rättigheterna. Detta gäller såväl den inkorporerade som andra internationella överenskommelser om de mänskliga rättig- heterna som har åtagit sig att följa. En myndighets möjligheter att besluta om föreskrifter kan således vara begränsade av åtaganden som har enligt inter- nationella överenskommelser. Internationella överenskommelser har betydelse inom många myndigheters områden. En myndighet kan i sitt författningsarbete behöva beakta sådana rekommenda- tioner som har utformats av ett internationellt organ som på grund av medlemskap eller på annat sätt förbundit sig att respektera. Se Myndigheternas föreskrifter – handbok i författnings- skrivning, Ds 1998:43, s. 57. Genom bestämmelsen tydliggörs att internationella överens- kommelser om de mänskliga rättigheterna på myndighetens verk- samhetsområde måste identifieras och beaktas vid regelgivningen. 11.2.24Förslaget till förordning med ändring i förordningen (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.2.3. Paragrafen är ny och föreskriver att Inspektionen för social- försäkringen inom ramen för sin systemtillsyn ska verka för att till- synsobjekten säkerställer full respekt för den enskildes mänskliga rättigheter enligt de internationella överenskommelser som har åtagit sig att följa. I socialförsäkringsbalken införs en bestämmelse om att verksamhet enligt balken ska bedrivas med respekt för de mänsk- liga rättigheterna. Inom ramen för den tillsyn som utövas av Inspektionen för socialförsäkringen bör tillsynsobjektens arbete med att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras följas upp. 11.2.25Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1243) med instruktion för Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.2.3. I paragrafen beskrivs vissa av uppgifter, bl.a. att ska vaka över verksamheterna när det gäller den enskildes rättigheter samt inför beslut eller andra åtgärder som rör barn analysera konsekvenserna för barn och därvid ta särskild hänsyn till barnets bästa. I paragrafen förs in en bestämmelse om att inom ramen för sitt arbete med kunskaps- förmedling, normgivning och tillsyn ska vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för den enskildes mänskliga rättigheter enligt de internationella överenskommelser som har åtagit sig att följa. Av hänvisningen till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter framgår att utgångspunkten är inter- nationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det tydliggörs att myndigheten har ansvar för att de mänskliga rättigheterna respek- teras. Detta ansvar kräver att ledningen prioriterar frågor om de mänskliga rättigheterna, att det finns aktuell kunskap om de mänskliga rättigheterna i organisationen och att ett aktivt arbete med att säkerställa respekten för rättigheterna bedrivs. Av för- slagen till ändringar i författningar som rör hälso- och sjukvård, vård av missbrukare och unga, rättspsykiatrisk vård, verkställighet av sluten ungdomsvård och socialtjänst framkommer att de mänskliga rättigheterna ska respekteras i verksamheterna. Inom ramen för tillsyn bör tillsynsobjektens arbete med att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras följas upp. Rätten till bästa uppnåeliga hälsa, rätten till icke-diskriminering, rätten till social trygghet och en tillfredsställande levnadsstandard, barnets rättigheter samt rättigheter för personer med funktions- nedsättning är exempel på mänskliga rättigheter som är av stor relevans inom området. 11.2.26Förslaget till förordning (2009:1482) med instruktion för Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.2.3. Paragrafen är ny och föreskriver att inom ramen för sitt arbete med kunskapsförmedling, normgivning och tillsyn ska vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för den enskildes mänskliga rättigheter enligt de internationella överenskommelser som har åtagit sig att följa. ska enligt 3 § särskilt beakta de konsekvenser som verkets beslut och verksamhet kan få för funktionshindrade, barn, ungdomar, äldre och personer med utländsk bakgrund samt för boendesegregation, folkhälsa och jämställdhet. Flera mänskliga rättigheter är aktuella. Av hänvisningen till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter framgår att utgångspunkten är inter- nationella åtaganden om de mänskliga rättigheterna. Det tydliggörs att myndigheten har ansvar för att de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta ansvar kräver att ledningen prioriterar frågor om de mänskliga rättigheterna, att det finns aktuell kunskap om de mänskliga rättigheterna i organisationen och att ett aktivt arbete med att säkerställa respekten för rättigheterna bedrivs. Av förslaget till ändring i (2010:900) framgår att plan- läggning och byggande ska genomföras med respekt för de mänskliga rättigheterna. Inom ramen för tillsynen bör tillsyns- objektens arbete med att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras följas upp. Rätten till bostad, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och barnets rättigheter är exempel på mänskliga rättigheter som är av stor relevans inom området. Särskilt yttrande av ledamoten I slutbetänkandet föreslås att inrättar en nationell institu- tion för mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Parisprin- ciperna.1 Jag delar majoritetens bedömning och anser att det är av stor vikt att har en nationell rättigheter som bedriver främjande och skyddande verksamhet. Däremot anser jag inte att detta bör ske genom inrättandet av en ny myndighet. Det finns befintliga myndigheter med angränsande uppgifter såsom , och (). I betänkandet beskrivs dessa myndigheters verksamheter. Slut- satsen är att de av olika skäl inte är lämpade för ett bredare uppdrag. Jag delar inte den uppfattningen och menar att det är bättre att utgå från en redan befintlig organisation som DO. Diskrimineringsförbudet är en princip som genomsyrar de interna- konventionerna om mänskliga rättigheter. De fyra diskri- mineringsombudsmän som fanns i tidigare hade högsta internationella status som nationell rättig- heter och nuvarande DO är också aktuell för motsvarande ackredi- tering.2 DO är den myndighet som hanterar enskilda diskrimi- neringsfrågor samt har uppdraget att främja lika rättigheter och möjligheter i . Att kombinera det uppdraget med ett utökat uppdrag att främja och bevaka insatser när det gäller mänskliga rättigheter bör ge både samordningsfördelar och vara mer kost- nadseffektivt. Internationella erfarenheter visar också att myn- 1FN:s generalförsamling antog Principles relating to the Status of National Institutions, de så kallade Parisprinciperna, som anger riktlinjer för nationella institutioner med uppgift att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. 2De hade A-status (dvs. högsta status som nationell rättigheter) enligt () kriterier, som utgår från Parisprinciperna. digheter som enbart arbetar med mänskliga rättigheter på en övergripande nivå utan att ha ansvar för handläggning av enskilda ärenden kan få svårt att få genomslag för sin verksamhet. SÖ (internationella överenskommelser) 1952:35, Euro- peiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna, antagen den 4 novem- ber 1950. SÖ 1971:40, FN:s internationella konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, antagen . SÖ 1971:41, FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, antagen . SÖ 1971:42, FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, antagen . SÖ 1975:1, om traktaträtt, antagen . SÖ 1980:8, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskri- minering av kvinnor, antagen . SÖ 1986:1, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, antagen . SÖ 1988:37, Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, antagen . FN:s konvention om barnets rättigheter, antagen . SÖ 1998:35, Europeisk social stadga (reviderad), antagen . SÖ 2000:2, Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, antagen . SÖ 2000:3, Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk, antagen . SÖ 2003:13, Fakultativt protokoll till konventionen den 20 novem- ber 1989 (SÖ 1990:20) om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter, antaget . SÖ 2006:17, Fakultativt protokoll till konventionen (SÖ 1986:1) mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, antaget den 18 decem- ber 2002. SÖ 2008:26, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, antagen . FN:s konvention om migrantarbetares rättigheter (International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families), antagen . Lissabonfördraget av om ändring av för- draget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, EGT 2007 C 306/1. Andra dokument från internationella organisationer FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (), antagen genom FN:s general- församlings resolution GA 217 A (III) . FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC), resolution 2/9, . FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC), E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2, Norms on the Responsibilities of and with Regard to Human Rights, . , A/59/525/Rev.1, Revised draft plan of action for the first phase of the World Programme for Human Rights Education, . , A/HRC/13/44, Report of the Secretary- General. National Institutions for the Promotion and Protection of Human Rights, . , resolution A/RES/33/46, National Institu- tions for the Promotion and Protection of Human Rights, , resolution A/RES/48/121, World Confe- rence on Human Rights, . , resolution A/RES/48/134, National Insti- tutions for the Promotion and Protection of Human Rights (Parisprinciperna), . , resolution A/RES/49/184, United Nations Decade for Human Rights Education, . , resolution A/RES/49/261-E/1994/110/Add.1, annex, Plan of Action for the United Nations Decade for Human Rights Education, 1995– 2005. , resolution A/RES/59/113, World Pro- gramme for Human Rights Education, . , resolution A/RES/59/113 B, World Programme for Human Rights Education, . , resolution A/RES/64/161, National Insti- tutions for the Promotion and Protection of Human Rights, . , resolution A/RES/64/223, Towards Global Partnerships, . FN:s kommission för mänskliga rättigheter, resolution 24 (XXXV), . för barnets rättigheter, CRC/GC/2002/2, General . 2, The Role of Independent National Human Rights Institutions in the Protection and Promotion of the Rights of the Child, . för barnets rättigheter, CRC/C/SWE/Q/4, List of issues, . för barnets rättigheter, CRC/C/SWE/E/Q/4/Add.1, Reply to list of issues, . för barnets rättigheter, CRC/C/SWE/CO/4, Concluding Observations: , . för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, E/C.12/SWE/Q/5/Add.1, Written replies to list of issues, 4 sep- tember 2008. för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, E/C.12/SWE/CO/5, Concluding Observations of , Social and Cultural Rights, . för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, E/C.12/1998/25, General . 10, The role of National Human Rights Institutions in the Protection of Economic, Social and Cultural Rights, . för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, E/C.12/GC/20, General . 20, Non-Discrimination in Economic, Social and Cultural Rights, . för mänskliga rättigheter, A/45/40(VOL.I)(SUPP), General . 18: Non-discrimination, . för mänskliga rättigheter, CCPR/CO/74/SWE, Concluding Observations: , . för mänskliga rättigheter, CCPR/CO/74/SWE/Add. 1, Comments by the Government of on the Concluding Observations, . för mänskliga rättigheter, CCPR/C/21/Rev.1/Add.13, General . 31, 2004. för mänskliga rättigheter, CCPR/C/SWE/Q/6, List of issues to be taken up in connection with the consideration of the sixth periodic report of , . för mänskliga rättigheter, CCPR/C/SWE/Q/6/Add.1, Replies to the list of issues, 3 feb- ruari 2009. för mänskliga rättigheter, CCPR/C/SWE/CO/6, Concluding Observations, . mot diskriminering av kvinnor, CEDAW/C/SWE/CO/7, Concluding Observations of against Women: , . mot rasdiskriminering, A/48/18, General . 17, 1994. mot rasdiskriminering, CERD/C/SWE/18, State Party Report, Eighteenth Periodic Reports of State Parties due in 2007, , . mot rasdiskriminering, CERD/C/SWE/CO/18, Concluding Observations of Discrimination, . mot tortyr, CAT/C/SWE/CO/5, Concluding Observations of the Committee against Torture, . för mänskliga rättigheter, A/HRC/4/28/Add.2, Imple- mentation of General 60/251 of 15 2006 , Report of the Special Rapporteur on the right of everyone to the enjoyment of the highest attainable standard of physical and mental health, , . för mänskliga rättigheter, resolution A/HRC/RES/6/24, World Programme for Human Rights Education, . för mänskliga rättigheter, A/HRC/8/5, Protect, Respect and Remedy: a Framework for Business and Human Rights, Report of the Special Representative of the Secretary-General on the issue of Human Rights and and other , , . för mänskliga rättigheter, A/HRC/8/L.8, Mandate of the Special Representative of the Secretary General on the Issue of Human Rights and and other ,. för mänskliga rättigheter, A/HRC/RES/12/4, World Programme for Human Rights Education, . för mänskliga rättigheter, A/HRC/15/11, 16, Report of the on the , . FN:s stadga, antagen i och i kraft . , HRI/GEN/1/Rev.9 (Vol. I) Compilations of General and General by , . , HRI/GEN/1/Rev.9 (Vol. Compilation of General and General by , . , HRI/MC/2006/7, Report on Indicators for Monitoring Compliance with : a Conceptual and Methodological Framework, . , HRI/MC/2008/3, Report on Indicators for Promoting and Monitoring the Implementation of Human Rights, . International Labour Office, Tripartite and Social Policy, 2006. International , Responsibility of States for Inter- nationally Wrongful Acts, 2001. Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights, Draft Guidelines: A Human Rights Approach to Poverty Reduction Strategies, United Nations, 2002. , National Human Rights Institutions. A Handbook on the and Strength- ening of National Institutions for the Promotion and Protection of Human Rights, Professional Training Series No. 4, , 1995. /United Nations Educational, Scientific and , A Human Rights Approach to Education for All, . United Nations Development Programme, Programming for : A Practitioners Guide to a Human Rights-Based App- roach to Access to , in , 2005. United Nations Development Programme, Indicators for Human Rights Based Approaches to Development: A Users Guide, . , The Human Rights Based Approach to Development Cooperation: Towards a , on a Human Rights Based Approach in the Context of UN Reform, , 2003. of Plenipotentiaries on the of an International Criminal Court, A/CONF.183/9, Statute of the International Criminal Court, . United Nations High Commissioner for Human Rights, Centre for Human Rights, Human Rights Training, A Manual on Human Rights Training Methodology, Professional Training Series No. 6, 2000. United Nations Office of the High Commissioner for Human Rights, Chart of the Status of National Institutions, Accreditation Status as of 2010, publicerad på . United Nations Office of the High Commissioner for Human Rights, Experience with National Human Rights Action Plans, Indicators and National Human Rights Institutions, . United Nations Office of the High Commissioner for Human Rights, Frequently Asked Questions on a Human Approach to Development Cooperation, 2006. United Nations Office of the High Commissioner For Human Rights, Handbook on National Human Rights Plans of Action, Professional Training Series No. 10, 2002. United Nations Office of the High Commissioner for Human Rights, Survey on national Human Rights Institutions, 2009. World Conference on Human Rights, A/CONF.157/23, of Action, . for Fundamental Rights, Data in Focus Report. Rights Awareness and Equality Bodies, Strengthening the Fundamental Rights Architecture in the EU III, 2010. for Fundamental Rights, EU-MIDIS at a Glance, 2009. for Fundamental Rights, EU-MIDIS European Union Minorities and Discrimination Survey. for Fundamental Rights, National Human Rights Institutions in the EU Member States, Strengthening the Fundamental Rights Architecture in the EU I, 2010. Europeiska kommissionen, . Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar, KOM (2001)366 slutlig, . Rådets förordning (EG) nr. 168/2007 av om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. Commissioner for Human Rights, CommDH(2007)10, Assessment of the Progress made in Implementing the 2004 Recommendations of for Human Rights, . Commissioner for Human Rights, CommDH(2009)3, Recommen- dation on Systematic Work for Implementing Human Rights at the National Level, . or Degrading Treatment or Punishment (CPT), CPT/Inf (2009), Report to the Swedish Government on the visit to , 34, . Congress of Local and , Social Approach to the Fight against Racism at Local and Regional Level, . Congress of Local and , The Role of Local and in the Implementation of Human Rights, . for the Promotion and Protection of Human Rights, Statute, for the Promotion and Protection of Human Rights, antagen , reviderad och . for the Promotion and Protection of Human Rights, to , version 4, . (), Standard ISO/26000. (), , antagna genom and , . Riksdagsskrivelser, betänkanden från utskott, m.m. betänkande 2007/08:AU7, Ett starkare skydd mot diskriminering. betänkande 2009/10:FiU22, Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet. betänkande 2009/10:FiU38, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Framställning till 2009/10:RS4, Uppföljning av Riksrevisionsreformen. Förslag till 1999/2000:RS1, och den statliga revisionen. betänkande 2009/10:JuU21, En ny fängelse- och häkteslagstiftning. betänkande KU 1975/76:22 med anledning av förslag av JO-utredning beträffande uppgifter och organisation. betänkande 1986/87:KU2 om . yttrande 1998/99:KU2y, Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . betänkande 2000/01:KU8, och den statliga revisionen. betänkande 2002/03:KU9, Ändringar i regeringsformen. betänkande 2006/07:KU21, Fastställande av löner för ombudsmän, m.m. betänkande 2008/09:KU1, Utgiftsområde 1 . betänkande 2009/10:KU17, Uppföljning av Riksrevisionsreformen. betänkande 2009/10:KU19, En reformerad grundlag. betänkande 2008/09:Kr1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund, och fritid. betänkande 2009/10:KrU7, En politik för det civila samhället. Protokoll 2000/01:48. Riksdagsstyrelsens framställning 2009/10:RS5, Delegationsbeslut inom . Sammansatta konstitutions- och lagutskottets betänkande KILU 1967:1. betänkande 2001/02:SoU17, En förstärkt Barn- ombudsman. betänkande 2001/02:SOU23, Barnpolitiken – arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. betänkande 2008/09:SoU22, Samordnad och tydlig tillsyn av . betänkande 2008/09:UbU4, Ett lyft för forsk- ning och innovation. betänkande 2008/09:UbU9, Tydligare mål och kunskapskrav – Nya läroplaner för skolan. betänkande 2009/10:UbU3, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. betänkande 2009/10:UbU21, Ny skollag. betänkande 2003/04:UU3, politik för Riksdagsskrivelse 2001/02:228. Riksdagsskrivelse 2002/03:9. Riksdagsskrivelse 2003/04:112. Riksdagsskrivelse 2006/07:174. Riksdagsskrivelse 2007/08:219. Riksdagsskrivelse 2008/09:83. Riksdagsskrivelse 2008/09:92. Riksdagsskrivelse 2008/09:160. Riksdagsskrivelse 2008/09:189. Riksdagsskrivelse 2008/09:259. Riksdagsskrivelse 2009/10:8. Riksdagsskrivelse 2009/10:195. Riksdagsskrivelse 2009/10:304. Riksdagsskrivelse 2009/10:311. Riksdagsskrivelse 2009/10:315. Riksdagsskrivelse 2009/10:317. Riksdagsskrivelse 2009/10:370. 1970:87 angående godkännande av konventionen om avskaf- fande av rasdiskriminering m.m. 1971:125 angående godkännande av internationella konven- tionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsord- ning m.m. 1975/76:209 om ändring i regeringsformen. 1979/80:147 om godkännande av konven- tion om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. 1983/84:119 om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd. 1985/86:17 om godkännande av mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningen. 1987/88:133 med anledning av tillträde till den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr m. m. 1989/90:107 om godkännande av om barnets rättigheter. 1993/94:107, Sekretess m.m. hos . 1993/94:114, Grundlagsändringar inför ett svenskt medlem- skap i Europeiska unionen. 1993/94:117, Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor.