sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — Detta bör ske eftersom ett system där uppräkningsfaktor används för att kompensera dem som har sjukfrånvaro kan komma att införas. Med hänsyn till detta bör en ny bestämmelse införas som anger att om kollektivavtalsreglerade och andra försäkringsersättningar eller sjuklön har utgetts ska det framgå av kontrolluppgiften. Som framgår av avsnitt 8.2.6 ska, om ersättning avser annan tid än den aktuella månaden, uppgiftslämnaren även ange detta samt vilken period ersättningen avser. 8.2.11Problem med nuvarande system med e-legitimation Enligt företrädare för är en förutsättning för att en ordning med elektroniskt uppgiftslämnande ska godtas bland arbetsgivarna att det finns ett vedertaget och accepterat sätt att identifiera sig elektroniskt. Dagens lösning för elektroniskt lämnande av deklaration, genom användning av personlig e- legitimation, används inte är fullt ut. Möjliga deklarationsombud vill, kan eller får inte använda sina personliga e-legitimationer för att utföra åtgärder i tjänsten. Deklarationsombuden efterfrågar därför någon form av elektronisk legitimation där de knyts till ett tjänste- eller anställningsförhållande, s.k. organisationslegitimation eller e-tjänstelegitimation. Utredningen om bildande av en e-legitimationsnämnd har i betänkandet och Svensk e-legitimation (SOU 2010:104) behandlat frågan om utformningen av e-legitima- tioner. Svensk e-legitimation ska enligt betänkandet kunna utfärdas såväl till en medborgare – s.k. privat e-legitimation – som till anställda eller uppdragstagare – s.k. e-tjänstelegitimation. ska enligt förslaget samordna statens arbete med och användning av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering samt säkerställa att nödvändiga tjänster och funktioner för e-legitimationer finns tillgängliga för den offentliga förvaltningen. inrättades och har bl.a. till uppgift att samordna myndigheternas arbete med elektronisk identifiering vilket ska ge möjlighet att skapa en gemensam infrastruktur. Utredningen noterar att regeringen i förslaget till Skatte- förfarandelag föreslår att möjligheterna att använda deklarations- ombud utökas. Förslag: Månadsuppgiften ska enligt huvudregeln lämnas elektroniskt. kan besluta om undantag för högst om särskilda skäl föreligger. En ny bestämmelse om detta införs i 38 kap. förslag till skatteförfarandelag. Den årliga kontrolluppgiften kan antingen lämnas elektroniskt eller på papper. Det elektroniska uppgiftslämnandet kan göras genom att uppgiftslämnaren skickar en fil med kontroll- uppgifter till eller annat datamedium med kontroll- uppgifter till inläsningscentral. Den som väljer att skicka en fil måste ha en e-legitimation. I lagrådsremiss om Skatteförfarandet vilken beslutats föreslår regeringen att Skatteförfarandelagen inte bör innehålla några bestämmelser om elektroniskt uppgifts- lämnande utan bör vara teknikneutral (s. 337 i nämnda lagråds- remiss). Motiveringen till det är att lagen då blir flexibel och ger utrymme för en successiv utveckling av formerna för elektroniskt uppgiftslämnande . kan då genom verk- ställighetsföreskrifter inom ramen för lagens formkrav precisera i vilken utsträckning och på vilket sätt uppgifter kan lämnas elektroniskt. Utredningen anser bl.a. med hänsyn till erfarenheterna inom skatteområdet från andra länder att månadsuppgiften ska lämnas elektroniskt. Det bör dock finnas möjlighet till dispens att lämna månadsuppgift på papper i vissa fall. Dispens ska kunna lämnas för en begränsad tid om högst för beslut med möjlighet till förlängning om särskilda skäl föreligger. Med särskilda skäl avser utredningen bl.a. att ett företag inte har internetuppkoppling. Beslut om dispens ska fattas av . 9Uppgifter om frånvaro och arbetad tid Utredningens bedömning: Uppgift om frånvaro bör inte inkluderas i månadsuppgiften. Utredningen finner inte heller anledning att nu föreslå att uppgift om arbetad tid ska inkluderas i månadsuppgiften. Uppgiften om frånvaro skulle visserligen kunna vara till nytta i kontroll särskilt inom socialförsäkringen men att inkludera den i månadsuppgiften skulle innebära alltför omfattande uppgiftskrav på uppgiftslämnarna. Uppgift om arbetad tid, definiererad på lämpligt sätt, skulle vara till nytta ur kontroll-, statistik- och prognossynpunkt. För merparten av företagen skulle den tillkommande kostnaden för att inkludera uppgiften i månadsuppgiften vara måttlig. För vissa mindre företag som inte har lönesystem skulle dock detta uppgiftskrav innebära merkostnader. Den pågående parlamentariska utredningen om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet arbetar med frågor om utformningen av de framtida ersättningsreglerna i försäkringarna. Vi utgår från att den nämnda utredningen överväger om uppgift om arbetad tid behövs, hur begreppet ska definieras och hur uppgiften kan hämtas in. Oavsett nyttan för framtidens försäkringar kan det finnas skäl att för annan användning, som statistik- och prognos- produktionen, inkludera uppgiften om arbetad tid. I så fall skulle en för uppgiftslämnarna enkel definition väljas. En tvådimensionell definition med kontraktstid och tjänstgörings- grad (faktiskt arbetad tid) kunde vara ett alternativ. Sammantaget finner utredningen dock inte skäl att nu föreslå att uppgift om arbetad tid ska ingå i månadsuppgiften. Uppgifter om frånvaro och arbetad tid Enligt direktiven ska utredningen överväga om uppgifter om t.ex. arbetad tid och frånvaro ska ingå i månadsuppgiften. Skrivningarna i direktiven har sannolikt sin bakgrund i att Delegationen mot felaktiga utbetalningar1 föreslog att sådana uppgifter skulle inkluderas i månadsuppgiften. Enligt delegationen skulle nyttan med uppgifter om frånvaro och arbetad tid närmast vara att det på så sätt blir möjligt att föra inkomster till rätt månad. Delegationen menade att inkomster tidsmässigt distribuerade enligt kontantprincipen ger en oriktig grund för en korrekt utbetalning av olika ersättningar. Utredningen har lagt förslag om innehållet i månadsuppgiften som, på annat sätt än genom uppgifter om arbetad tid och frånvaro, med tillfredsställande precision för inkomster . En på ett sådant sätt konstruerad månadsuppgift är av påtaglig nytta för socialförsäkringen även i en situation där dagersättningar bygger på historiska inkomster. Dock sträcker sig betydelsen av frågan om frånvaro och arbetad tid längre än till bestämning av sjukpenninggrundande inkomst i ett eventuellt system som bygger på historiska inkomster. Uppgifterna kan m.a.o. vara till nytta i annan användning än vid handläggningen i socialförsäkringen. I detta kapitel avhandlas utredningens överväganden när det gäller frågan om uppgift om frånvaro och arbetad tid ska ingå i månadsuppgiften. Vissa bedömningar görs också om hur frågan om arbetad tid vidare bör hanteras. Uppgifter om frånvaro skulle främst generera nytta för kontroll av dagersättningarna inom socialförsäkringen. Det gäller t.ex. ersättning för sjukfrånvaro och ersättning för vård av sjukt barn (VAB). Uppgifter om frånvaro behövs vidare vid beräkning och kontroll av arbetslöshetsersättningen. För att fullt ut ersätta annan uppgiftslämning behöver, som reglerna nu är utformade, uppgiften emellertid kompletteras med fler uppgifter. Den skulle inte endast behöva innehålla information om volymen frånvaro som sådan utan också vilka kalenderdagar frånvaron avser samt orsaken till frånvaron. 1 Rätt och riktigt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen SOU 2008:74 Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Uppgifter om frånvaro och arbetad tid Det är utredningens bedömning att uppgift om frånvaro, särskilt i sin komplexa form, är en alltför betungande uppgift för uppgifts- lämnarna. Uppgiftens komplexitet gör att inlämnandet av upp- giften, åtminstone för företag utan lönesystem, skulle kräva extra administrativt arbete. Även för företag med lönesystem skulle en uppgift av det här slaget innebära administrativt merarbete. Vid en vägning av nytta mot kostnader är det utredningens bedömning att nyttan inte väger lika tungt som kostnaderna och vi avstår därför ifrån att lägga förslag om att uppgift om frånvaro ska ingå i månadsuppgiften. Uppgifter om arbetad tid i månadsuppgiften är av nytta för socialförsäkringen, statistik- och ptognosproduktionen och, i viss mån, för arbetslöshetsförsäkringen. Begreppet arbetad tid är närmast ett samlingsbegrepp för en hel rad möjliga operativa definitioner. Man kan med begreppet mena olika saker och beroende t.ex. på användningsområde är olika definitioner lämpliga. Inom arbetslöshetsförsäkringen och för nationalräkenskapernas produktivitetsmätningar är antalet arbetade timmar väsentliga. Uppgiftslämnarbördan för arbetsgivare kan komma att påverkas om också denna uppgift skulle ingå. Om – och i så fall på vilket sätt – arbetad tid ska vara en faktor i den framtida arbetslöshets- och socialförsäkringen utreds . 9.2.1 Nyttan av arbetad tid Inom arbetslöshetsförsäkringen behövs uppgifter om arbetad tid i handläggning av ansökan om arbetslöshetsersättning, beräkning av ersättningens storlek och kontroll av utbetald ersättning. Enligt en bedömning2 utfärdas uppemot 800 000 arbets- givarintyg. Merparten av dessa rör pågående ärenden och av dem måste kompletteras. 2 Arbetsgivarintyget – analys och förslag till förändringar, IAF 2010:4. Uppgifter om frånvaro och arbetad tid De enskilda, arbetslöshetskassorna, kommunerna och arbets- givarna skulle dra nytta av om uppgifter om arbetad tid skulle ingå i månadsuppgiften. De enskilda kan få nytta av uppgiften genom minskad egen tidsanvändning för ifyllande av uppgifter. Arbetslöshetskassorna behöver i mindre grad än nu ägna sin tid åt att begära in kompletterande uppgifter. Detta skulle dessutom ha en positiv effekt på arbetslöshetskassornas handläggningstider. I vissa fall leder långa handläggningstider vid arbetslöshetskassorna till att enskilda tvingas ansöka om ekonomiskt bistånd hos social- nämnden. Företagens administrativa börda avseende arbetslöshets- försäkringen skulle minska i och med att arbetsgivarintyget skulle kunna förenklas om månadsuppgiften innehöll uppgift om arbetad tid. måste man konstatera att merkostnaderna för uppgiftsinsamlingen drabbar alla som lämnar månadsuppgift, medan vinsten tillfaller endast de arbetsgivare som har anställda som begär arbetslöshetsersättning. Man kan också ifrågasätta om det är rimligt att utöka uppgiftslämnarbördan innan möjligheterna att förenkla regelverket kring arbetslöshetsförsäkringen har prövats. Eftersom en sådan prövning nu görs av den parlamentariska utredningen om hållbara försäkringar bör denna utrednings resultat inväntas. Årsarbetstiden är en central uppgift för dagersättningar inom socialförsäkringen. Årssummeringar av de månatliga uppgifterna om arbetad tid skulle ge en extra kontrollmöjlighet av lämnade uppgifter om årsarbetstid. I någon mån skulle uppgiften om arbetad tid också kunna vara ett allmänt stöd för kontrollen av dagersättningar. Uppgiften om arbetad tid är till stor användning inom statistik- produktionen. Uppgiften används t.ex. inom arbetsmarknads- statistiken, nationalräkenskaperna, inkomstfördelningsstatistiken, statistiken över levnadsförhållanden samt hälsa och tidsanvändning. Uppgifter om frånvaro och arbetad tid Det faktum att uppgiften skulle kunna hämtas ur ett register skulle vara till mycket stor nytta för statistikproduktionen. Registeruppgifter är oftast av god kvalitet och relativt billiga att hantera. samlas uppgifter om arbetad tid in för urvals- baserade individundersökningar. Detta gäller t.ex. arbetskrafts- undersökningarna () och Hushållens ekonomi (HEK). Uppgifterna samlas in via telefonintervjuer. Detta är kostsamt och innebär stor risk för fel i statistiken p.g.a. minnesfel eller bortfall. Just bortfallsproblemet är också ett ökande problem. Inom nationalräkenskaperna är mått på produktiviteten i den svenska ekonomin centrala. Mått på produktivitet relaterar producerad volym till arbetsinsats. Med arbetad tid i månads- uppgiften skulle produktivitetsmåttens kvalitet kunna höjas. Den åldrande befolkningen leder till att pressen på offentligt finansierade tjänster ökar. En väg att möta denna utmaning är att öka insatserna för att uppnå en ökad produktivitet i de offentliga verksamheterna. Genom heltäckande uppgifter om arbetad tid blir det möjligt att uppmäta produktivitet i offentlig service enligt olika verksamhetsindelningar och geografiska indelningar. Sådana mätningar ökar kunskapen och ger grund för ett fortsatt utvecklingsarbete i syfte att bl.a. möta framtida finansierings- utmaningar. Med arbetad tid i månadsuppgiften som grund skulle det bli möjligt att mer precist och i närtid följa effekterna av arbetsmarknadspolitiska insatser i syfte att kompensera för lokalt stora arbetslöshetschocker. Den politik som förs kan få snabb återkoppling och möjligheterna till kompletterande åtgärder ökar. Inom den sociala statistiken används arbetad tid för att beskriva balansen mellan arbete och fritid, fördelning av lönearbete och hushållsarbete inom hushållet. Uppgifter om arbetets omfattning är en viktig faktor för förklaring av inkomstskillnader. Arbetad tid fungerar också som en faktor vid bestämning av förekomsten av social exkludering. Med arbetad tid som grund skulle det också bli möjligt att göra än bättre mätningar av det s.k. utanförskapet. Sammantaget skulle uppgiften om arbetad tid kunna leda till något lägre kostnader för insamling av statistik. Enligt uppgifter från SCB kan man dock inte förvänta sig stora sänkningar av företagens uppgiftslämnarbörda. Uppgiften kan också leda till en statistik av högre kvalitet som möjliggör politiska beslut baserade på aktuell information. Uppgifter om frånvaro och arbetad tid 9.2.2 Definition av begreppet arbetad tid Begreppet arbetat tid är närmast ett samlingsbegrepp för en hel rad möjliga operativa definitioner. Man kan med begreppet mena olika saker och beroende på användningsområde är olika definitioner lämpliga. Inom arbetslöshetsförsäkringen är graden av arbetad tid i förhållande till heltid av primärt intresse. För national- räkenskapernas produktivitetsmätningar rör det sig sannolikt snarare om arbetade timmar. I den mån arbetad tid ska ingå i månadsuppgiften bör den begränsas till en eller högst två uppgifter. bör den ha ett sådant innehåll att den är omvandlingsbar till olika tänkbara användningar. Det är enligt utredningens bedömning svårt att avgöra exakt hur begreppet arbetad tid borde definieras om den skulle ingå i månadsuppgiften. En tvådimensionell definition där den ena delen utgör kontrakterad tid och den andra delen tjänstgöringsgrad torde dock vara den definition som skulle ge störst samlad nytta utan att kräva alltför mycket av uppgiftslämnarna. Med kontrakterad tid får man uppgifter om avtalad omfattning och med tjänstgöringsgrad får man uppgifter om andelen arbetad tid i förhållande till kontraktstiden. Kombinationen av dessa uppgifter ger grund för omräkningar för ett flertal användningar inom handläggning och statistikproduktion. 9.2.3 Den extra uppgiftslämnarbördan av arbetad tid Uppgiftslämnarbördan vid ett eventuellt inkluderande av arbetad tid i månadsuppgiften beror på hur avtalen med anställda är utformade och vilka administrativa system den aktuelle arbets- givaren har tillgång till. Någon form av tidsrelatering för lön finns i nära nog samtliga anställningsavtal på arbetsmarknaden. Det tillkommande admini- strativa kravet handlar huvudsakligen om vidare bearbetning av uppgifter som företaget redan administrerar för att kunna betala ut Uppgifter om frånvaro och arbetad tid För vissa uppdragstagaravtal kan det dock förekomma ersättningar utan tidsrelatering. Inom många avtalsområden utgör tidsrelateringen ett mått på vad som ska anses med heltid under en månad eller . Eventuell frånvaro i form av semester eller sjukdom utgör därefter oftast en omräkning . Den faktiskt arbetade tiden kan för en given kalendertid, efter hänsyn till frånvaro, uttryckas . Inom andra avtalsområden uttrycks såväl närvaro som frånvaro i timmar. Beroende på avtal och på vilken definition av arbetad tid som väljs innebär steget mellan löneadministration och skapandet av en uppgift om arbetad tid för månadsuppgiften att olika omvandlings- algoritmer behöver appliceras. I den mån avtalens begrepp överens- stämmer med begreppet för månadsuppgiften utgör omvandlingen endast en överföring. I den mån begreppen skiljer sig åt krävs en omvandling av uppgiften. De administrativa system arbetsgivaren har tillgång till avgör, för- utom avtalens utformning, hur stor den tillkommande administrativa bördan blir vid eventuell inkludering av arbetad tid. Företag som har tillgång till IT-baserade löneadministrativa system utgör en grupp företag som sannolikt påverkas marginellt av att också arbetad tid ingår månadsuppgiften. Det finns emellertid också en grupp företag som inte har tillgång till löneadminstrativa system. Sådana företag är för inlämning av månadsuppgiften hänvisade till den e-tjänst som kommer att vara tillgänglig för uppgiftsinlämning. Uppgift om arbetad tid utgör ytterligare ett administrativt krav. Hur stor den administrativa bördan blir avgörs särskilt för företag utan löneadministrativt system av den omvandling av tidsuppgiften som behöver göras i förhållande till den rena löneadministrationen. Uppgifter om frånvaro och arbetad tid Stora och små företag Antalet anställda i företaget är en viktig faktor för företagets beslut att ha ett IT-baserat löneadministrativt system. Ju större antalet anställda är desto mer sannolikt är det att man har tillgång till ett sådant system. Utredningen har bett några lönesystemleverantörer att uppskatta hur vanligt förekommande lönesystem är bland de små företagen. En av dessa uppger att knappt hälften av företag med högst fyra anställda har ett sådant system. Man bedömer också att flertalet företag med mellan fem och tio anställda har ett sådant system. Det är också ett rimligt antagande att nära nog samtliga företag med mer än tio anställda har lönesystem. Enligt SCB:s företagsdatabas hade strax under 146 000 företag mellan en och fyra anställda. Drygt 45 000 företag hade mellan 5 och 10 anställda. Om vi antar att av företagen med mellan en och fyra anställda, och av företagen med mellan 5 och 10 anställda, saknar lönesystem får vi en skattning på att cirka 100 000 företag med anställda inte har lönesystem. Slutsatsen är därför att det finns ett inte obetydligt antal företag som kommer att vara hänvisade till eller att bli kunder hos en leverantör av lönesystem. Av hänsyn främst till dessa företag bör därför en eventuell uppgift om arbetad tid vara så enkel som möjligt. Ett räkneexempel kan vara belysande. Vi antar att kostnaderna för företag med lönesystem är försumbara och begränsar beräkningen till företag utan lönesystem. Säg att uppgiftslämnaren behöver ägna extra åt uppgiftslämningen som ett resultat av att också arbetad tid ska redovisas. Sammantaget behöver alltså uppgiftslämnaren ägna en extra timme . Med grund i skattningen ovan framkommer alltså resultatet att företag utan lönesystem skulle behöva ägna sammantaget extra åt uppgiftsinlämning. Om ett arbetsår består av går 63 årsarbetskrafter åt för den extra uppgifts- inlämningen. Med dessa förutsättningar, och med ett antagande om en månadslön på plus 32 procentig arbetsgivaravgift, framkommer en bedömd kostnad för de minsta företagen på . Uppgifter om frånvaro och arbetad tid Räkneexemplet ovan bygger på att inte något företag väljer att anskaffa lönesystem. I realiteten kan det dock för några företag vara företagsekonomiskt motiverat att anskaffa ett sådant. Den parlamentariska socialförsäkingsutredningen ska lägga förslag om såväl arbetslöshetsförsäkringen som socialförsäkringarna som kan komma att påverka försäkringarnas utformning. Den nämnda utredningens arbete kommer att visa om uppgiften om arbetad tid behövs i administrationen av framtidens försäkringar. Det fortsatta utredningsarbetet får då också klarlägga om månadsuppgiften är en lämplig kanal för uppgiften och den närmare utformningen av den. 9.4Sammantaget om uppgiften om arbetad tid Det kan konstateras att uppgiften om arbetad tid den till nytta i den nuvarande socialförsäkringen och i statistiska sammanhang. Med tanke på det pågående utredningsarbetet om arbetslöshets- och socialförsäkringarna och mot bakgrund av de merkostnader som skulle kunna uppkomma för vissa företag finner utredningen inte anledning att nu lägga något förslag om att arbetad tid ska ingå i månadsuppgiften. 10Mottagande myndighet och andra som har nytta av månads- uppgifter i sin verksamhet Enligt utredningsdirektiven ska utredaren bestämma vilken myndighet som är lämplig som mottagare av månadsuppgifter. Utredningen ska också ta ställning till vilka myndigheter som ska kunna få ta del av månadsuppgifter. I detta kapitel redogörs för vilken myndighet vi anser ska vara mottagare av månadsuppgifter och vilka myndigheter och andra som kan ha nytta av uppgifterna i sin verksamhet. Vi återkommer i kapitel 13–19 till vilka myndigheter och andra som vi anser ska få ta del av månadsuppgifterna och på vilket sätt de ska få ta del av uppgifterna. Förslag: ska vara mottagare av månadsuppgifter. är en möjlig mottagare av månadsuppgifter. Skatte- verket är mottagare av de årliga kontrolluppgifterna, vilket innebär en hantering av uppgifter på individnivå. är också den myndighet som tar emot skattedeklarationer och fattar beslut i dessa ärenden. Med det följer att har den kunskap och till viss del de system som krävs för att kunna ta emot och hantera månadsuppgifter. Nya uppgifter, som inte redovisas särskilt i den årliga kontrolluppgiften, kommer att lämnas i månadsuppgiften. Vissa av dessa särredovisade uppgifter behöver dock inte för sin egen verksamhet. kommer att ha stor nytta av månads- uppgifterna i sin handläggning och är därför en annan möjlig mottagare av månadsuppgifter. hämtar dock inte in generella uppgifter från ett stort antal uppgiftslämnare och har inte de system som krävs för att ta emot sådana uppgifter. Det skulle därför innebära stora kostnader om skulle ta emot månadsuppgifterna. SCB samlar in uppgifter från arbetsgivare, men har inte någon anknytning i övrigt till den verksamhet med kontrolluppgifter och skattedeklarationer som bedriver. Det skulle innebära stora kostnader att bygga upp system för denna nya verksamhet. för register över juridiska personer, men inte över fysiska personer. I rapporten till minskat uppgifts- lämnande från företag (se vidare avsnitt 3.3) föreslog att en samordningsorgan skulle inrättas, som skulle ha till uppgift att besluta om åtgärder som innebär att företagens uppgifts- lämnande förenklas och begränsas, bl.a. genom återanvändning av redan insamlad information. Till stöd för detta skulle ett referensregister finnas över näringslivets uppgiftslämnande. Det var enligt förslaget dock inte samordningsorganets uppgift att samla in informationen från företagen. Utredningen konstaterar att det för del skulle innebära stora kostnader att bygga upp de system som krävs för att ta emot månadsuppgifter. Ett annat alternativ är att en ny myndighet skapas som får till uppgift att ta emot månadsuppgifter. Utredningen anser inte att det skulle medföra några betydande fördelar att skapa en ny sådan myndighet. Dessutom skulle det innebära betydande mer- kostnader. Med hänsyn till att är mottagare av de årliga kontrolluppgifterna och skattedeklarationerna har till viss del de system och den kunskap som krävs för att hantera den information som månadsuppgiften kommer att innehålla. Med hänsyn till detta samt till det nära sambandet mellan månadsuppgifter och arbetsgivardeklarationer anser utredningen att ska vara mottagare av månadsuppgifterna. Mottagande myndighet och andra som har nytta av månadsuppgifter 10.2Andra myndigheter som ska kunna ta del av månadsuppgiften Det finns många myndigheter som skulle kunna ha nytta av månadsuppgifterna i sin ärendehantering.