sou · GYB3106d2 · 2011-01-01 00:00:00 — I praktiken är det de endemiska sjuk- domarna i som det forskas om eftersom dessa orsakar bety- dande sjukdom, lidande och kostnader. Väldigt få publikationer berör kontroll av, sanering och kostnader för smittsamma djursjukdomar, trots att de statliga ersättningsreglerna täcker en stor del av de kost- nader som uppstår vid ett utbrott av epizootier. Mera grundläggande beskrivningar eller redogörelser för det all- männa djurhälsoläget i landet saknas enligt utredningens uppfatt- ning. Kunskapen om det allmänna hälsoläget i ett internationellt perspektiv är också begränsad. Det finns några få publicerade jäm- Hantering av djursmittor i förande studier mellan de Nordiska länderna. För vissa sjukdomar visar materialet att läget är bättre i men för andra sjukdomar är förhållandet det motsatta. Utredningen har funnit att styrningen av forskningen på detta djursmittsområdet är svag och att staten har ett begränsat forsknings- underlag för sina beslut på området. Även information och utbild- ning till djurägare tycks vara ett underutnyttjat styrmedel. Utred- ningen konstaterar att det finns en betydande utvecklingspotential och möjligheter att vidta åtgärder som blir samhällsekonomiskt lönsamma på dessa områden. Lantbruk med djurhållning är en komplex verksamhet som bl.a. har att ta hänsyn till djurskyddsaspekter, miljöfrågor, hantering av bekämpningsmedel förutom rena produktionsaspekter. Till detta kommer också krav på smittskydd i djurhållning, kunskap om bio- säkerhet. Utredningen behandlar i del A, kapitel 3 frågan om att in- föra ett grundläggande krav på utbildning/viss minimikunskap för samtliga livsmedelsföretagare i primärproduktion som har djurhåll- ning. 7Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar De offentliga kostnaderna för smittsamma djursjukdomar uppstår som en följd av att åtgärder vidtas när en smittsam djursjukdom förebyggs, misstänks, bekämpas eller övervakas samt för smitt- beredskap. De statliga kostnaderna för att hantera smittsamma djur- sjukdomar återfinns på olika myndigheter och anslagsposter. Kost- nader återfinns i myndigheters förvaltningsanslag till följd av de uppgifter som olika myndigheter har för att övervaka sjukdoms- tillståndet eller bekämpa och förebygga att smittsamma djursjuk- domar sprids eller introduceras. Uppgifterna finns preciserade i myndigheternas regleringsbrev och instruktioner. Myndigheternas uppgifter i systemet för att övervaka och bekämpa smittsamma djursjukdomar beskrivs närmare i del B, kapitel 5. disponerar de statliga medlen för att bekämpa djursjukdomar enligt epizooti- och zoonoslagen och dis- ponerar även medel för att finansiera kontroll och övervakning av smittsamma djursjukdomar. Detta anslag bestäms och kommer till uttryck i myndighetens regleringsbrev. Det finns ett etablerat samarbete på djurhälsoområdet mellan staten och olika djurhälsoorganisationer för att bekämpa och övervaka smittsamma djursjukdomar. Samarbetet sker huvud- sakligen inom ramen för s.k. övervaknings- eller kontrollprogram. Djurhälsoorganisationerna kan bedriva hälsoprogram med stöd av föreskrifter från . De kan även få bidrag för att bedriva program för bekämpning av smittor samt för kontroll, övervakning och främjande av djurhälsa. Statens veterinär- medicinska anstalt (SVA) erhåller medel från Jordbruks- verket för övervakning av ett stort antal sjukdomar. köper också bl.a. övervakningstjänster av olika djurhälsoorganisationer som i sin tur köper analystjänster av bland annat SVA. SVA kan också ansöka om medel hos Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar för särskilda övervakningsuppgifter. I del B, kapitel 11 beskrivs och analyseras övervaknings- och kontrollprogramen. I detta avsnitt ges en översikt av de statliga utgifterna för programmen. I detta kapitel beskrivs de statliga kostnaderna för systemet kring hanteringen av smittsamma djursjukdomar. Kostnaderna för att bekämpa smittsamma djursjukdomar kan variera mycket mellan olika år. En beskrivning av bekämpningskostnaderna behöver därför omfatta en längre sammanhängande period. Som jämförelse- period har tioårsperioden –2008 valts. Perioden inleds med där kostnaderna i allt väsentligt hör till det tidigare regelverket. (Det nu gällande regelverket trädde i kraft .) Ersätt- ningsreglerna mellan det gamla och det gällande regelverket skiljer sig vad gäller ersättning vid utbrott av epizootisk sjukdom och för salmonella, se del B. kapitel 3. Stora utbetalningar av ersättningar för sjukdomsbekämpning behöver inte innebära att det året var många utbrott av ersättningsberättigande djursjukdomar. Orsaken kan dels vara att flera större ersättningsärenden regleras det året men där ärendet inleddes något , dels kan det vara bokföringsmässiga omjusteringar som fallet var då salmonella- utbrottet kostnadsfördes. Den valda perioden åskådliggör väl kostnadsutvecklingen och de stora fluktuationerna i kostnader mellan olika år. Kostnaderna redovisas i löpande priser. redovisas under egen rubrik nedan. Ansagsbeteckningarna för anslagen som disponeras för kost- nader kring sjukdomar hos djur har ändrats . Budgetåren 1999 och 2000 betecknades anslaget för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar E5. ändrades den beteck- ningen till 42:5 2004 ändras till 42:4. Under utrednings- tiden har anslagsbeteckningarna åter ändrats. Utredningen har valt att inte använda olika anslagsbeteckningar vid beskrivningar av anslag . I den följande genomgången tillämpas anslags- beteckningarna från utgiftsområde 23 (jordbruk) som de anges budget. De två viktigaste anslagsposterna som är aktuella är de två ramanslagen med beteckningarna 1:6 och 1:7 budget vilket motsvarar anslagen 42:3 respektive 42:4 budget och tidigare. Beloppen avser anslag eller tidigare om annat inte anges. Det kan tilläggas att de utgifter kring smittor hos djur som redo- visas i det följande är exklusive medfinansiering från EU. De utgifter som kan täckas med finansiering från EU belastar anslaget 1:11 Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Anslaget uppgick till . Anslaget betecknades tidigare 43:3 ap 4. 7.1Översikt över anslagen för åtgärder kring smittor och sjukdomar hos djur Två ramanslag innehåller huvuddelen av de medel som används för olika åtgärder kring smittor och sjukdomar hos djur. Det ena anslaget är anslaget 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, det andra är anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma hus- djurssjukdomar. I det följande redovisas översiktligt de två anslagen och de villkor som anges för deras användning i regleringsbrevet. Därefter följer en mer ingående redovisning av anslagen som inleds med anslaget 1:7 och åtföljs av en beskrivning av anslag 1:6. 7.1.1Anslaget 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder disponerar anslaget 1:6 för bidrag till djurhälsovård, för stöd till biodlingen samt för drift av djursjukdatasystemet vet@. Anslaget uppgick för till . Anslaget 1:6 innehåller tre anslagsposter (ap): Anslaget 1:6 ap 2. Villkoren i regleringsbrevet anger att disponerar medlen för bidrag till djurhälsovård. Medlen får, efter hörande av Lant- brukarnas , utbetalas till berörda organisationer förut- satt att huvudmännen fortlöpande redovisar verksamheten. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Anslaget 1:6 ap 3. anger att anslagsposten får användas för bidrag som lämnas i enlighet med EG:s förordning (EG) nr 797/2004 om åtgärder för förbättring av produktions- och saluföringsvillkoren för biodlingsprodukter. Den EU-finansierade delen av stödet anvisas under anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruks- produkter, ap 4. Anslaget 1:6 ap 4. Villkoret i regleringsbrevet anger att medlen disponeras av Jord- bruksverket för drift av djursjukdatasystemet Vet@. 7.1.2Anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar disponerar Anslaget 1:7 för olika åtgärder som rör smittsamma sjukdomar hos djur. Den slutliga anslagsbelastningen är svår att förutse och i regleringsbrev anges att verket ska lämna prognoser . När det uppstår fler eller större sjukdomsfall än förväntat och anslagsbeloppen inte antas räcka för att täcka kostnaderna får begära mer medel hos regeringen. Sådana oförutsedda förändringar som leder till revidering av anslaget förekommer nästan varje budgetår. Anslaget uppgick för till . Anslaget 1:7 innehåller fyra poster: 1.Bidrag till bekämpande av smittsamma djursjukdomar 2.Bidrag till bekämpande av djursjukdomar 4.Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdoms- kontroller Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Anslaget 1:7 ap 1. Bidrag till bekämpande av smittsamma djursjukdomar Utgifterna för att bekämpa smittsamma djursjukdomar med stöd av epizooti- och zoonoslagen samt provtagningslagen ryms under den första anslagsposten i anslaget 1:7. Beloppsmässigt utgörs anslags- posten i första hand av medel som lämnas i ersättning till djurägare med anledning av statliga beslut om smittbekämpning enligt epizooti- och zoonoslagen. Djurägarnas rätt till ersättning för vissa utgifter och förluster är garanterad i epizootilagstiftningen och kan inte vägras med hänvisning till att medel saknas. För zoonoslagens del är större producenter av slaktkyckling, större slaktsvinsuppfödare och större uppfödare av nötkreatur för slakt undantagna från ersätt- ning. Även om en formell rätt till ersättning inte gäller för övriga pro- ducenter enligt zoonoslagen gäller dock att ersättning i praktiken är garanterad. Utöver den garanterade ersättningen ersätts kost- nader för veterinärer och andra som deltar i en bekämpning samt kostnader för laboratorieanalyser. Vaccin och vaccinationskost- naderna vid blåtungekampanjen är exempel på kostnader som har belastat anslaget. Utgifterna för att bekämpa sjukdomar som omfattas av epi- zootilagen samt salmonella har skapat stora utgifter och oförut- sedda kostnadsökningar . Det är denna anslagspost som föranleder de stora variationerna mellan åren för anslaget 1:7. I regleringsbrevet anges villkoren för anslaget. Villkoren innebär att också får använda medel till smittskyddsbered- skapsuppgifter, att täcka vissa utgifter kring bisjukdomar, för ersätt- ning till producenter för vissa kostnader vid upptäckt av EHEC samt för särskilda undersökningar avseende främst zoonoser. 1 uppgick till . Anslaget 1:7 ap 2. Bidrag till bekämpande av djursjukdomar Villkoren i regleringsbrevet anger att anslagsposten disponeras av för bidrag till bekämpning av vissa djursjukdomar. får även ge bidrag till djurhälsoorganisationernas arbete med att bekämpa smittsamma djursjukdomar efter hörande av . Det totala anslaget för Bidrag till bekämpande av djursjukdomar var . Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Anslaget 1:7 ap 3. Villkoren i regleringsbrevet anger att får betalar ut stöd till den organisation verket utsett för obduktionsverksamhet. Anslaget 1:7 ap 4. Bidrag till utveckling och genomförande av sjuk- domskontroller I regleringsbrevet anges villkoren för anslaget, Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller. Där anges att medlen disponeras av för att kartlägga och doku- mentera sjukdomsläget för de sjukdomar som har beviljats tilläggsgarantier samt för att i övrigt genomföra de sjukdoms- kontroller som EU kräver. Medlen är också avsedda för nationell medfinansiering av TSE-kontroller. Medlen används även för viss utbildning av veterinärer. 4 uppgick till . övertog staten kostnaderna för den obligatoriska TSE-kontrollen i slakten av nötkreatur från slakterinäringen. Anslaget för utgifterna redovisades under förvalt- ningsanslag i regleringsbrevet för och uppgick till . I regleringsbrevet för har det beloppet tillförts anslaget 1:7 ap 4. 7.2Bidrag till bekämpande av smittsamma djursjukdomar – anslaget 1:7 ap 1 , Bidrag till bekämpande av smittsamma djursjuk- domar, kan sägas bestå av två delar, en stor del som gäller ersättning kring utbrott av vissa djursjukdomar och en mindre del som kan knytas till några av de villkor som regeringen angett för disposition av medlen på anslaget. Beträffande den senare delen anges i regleringsbrevet för att medel får användas till följande. får använda 1 mil- jon kronor till smittskyddsberedskapsuppgifter. får också användas för vissa kostnader för bisjukdomar. Medel från anslaget får vidare användas till utbildning av bitillsynsmän. I vill- koren för anslagsposten anges att den kan användas för ersättning Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar till producenter med högst 2, 5miljoner kronor för vissa kostnader vid upptäckt av EHEC samt 2, för undersökningar avseende främst zoonoser. I den följande redovisningen behandlas den ersättning som är kopplad till åtgärder kring de smittsamma djursjukdomarna. Det kan dock nämnas att villkoren för anslagsposten anger att Jord- bruksverket kan disponera medel för erforderliga undersökningar vid sjukdomsutredningar och handläggning av ersättningsansök- ningar i samband med bekämpande av smittsamma husdjurssjuk- domar och bisjukdomar. Utgifterna för att bekämpa sjukdomar som omfattas av epi- zootilagen (1999:657) och zoonoslagen(1999:658) har ökat kraftigt och har överskridit de anslagna medlen . Under budgetåret beslutas normalt förändringar i regleringsbrevet vid ett eller flera tillfällen. För beslutades det första regleringsbrevet för och det elfte och sista regleringsbrevet beslutades . 1 har i det inledande regleringsbrevet legat på – inklusive de ovan nämnda mer fasta kostnaderna. I sista regleringsbrevet för angavs att anslagsposten 1 uppgick till . I villkoren angavs då att anslags- posten dessutom fick överskridas med högst för kostnader som uppkommer i anslutning till utbrott av blåtunga och salmonella. De siffror som anges i det följande bygger på upp- gifter från om faktiska kostnader. Utfallet beträffande kostnader kring misstänkta eller kon- staterade fall av salmonella respektive djursjukdomar eller djur- smittor som omfattas av epizootilagstiftningen var cirka 53, 108, 211 respektive åren 2005, 2006, 2007 och 2008. Totalt förbrukade anslaget på dessa smittor hos djur. Bekämpning av salmonella tog i anspråk av beloppet och epizootibekämpningen resterande 32 pro- cent av anslaget. har det förekommit 91 fall av konstaterade epizootiska sjukdomar och 343 fall av salmonella har som bekämpats och ersatts enligt gällande lagstiftning. Det indikerar att åtgärder kring en epizooti kostar över statsbudgeten i genomsnitt dubbelt så mycket som ett fall av salmonella i en djurbesättning. Variationerna är dock stora mellan olika djursjukdomar och sjukdomsutbrott, beroende på sjukdomens spridning eller gällande ersättningsregler för sjuk- domen. kostade PRRS utbrottet statsbudgeten mer än Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar dubbelt så mycket per drabbad besättning som genomsnittet för samtliga övriga fall av epizootier . De epizootiska sjukdomarna har i allt väsentligt haft en begränsad spridning till ett eller två fall. Flera salmonellautbrott har däremot fått en betydande spridning, vilket framförallt gäller de foderrelaterade utbrotten. Foderutbrottet kom att omfatta 35 besättningar med rätt till statlig ersättning vilket gjorde att utbrottet blev det mest kostsamma . Det kommer dock att överträffas av den pågående blåtungekampanjen där sluträkningen beräknas bli för perioden september 2008 till december 20101. 1 bedömde kostnaden till för perioden enligt budgetunderlag 2010-2012. Skillnaden beror på att en tredje vaccinationsomgång inte behöver genomföras. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Utgiftsutveckling för sjukdomsbekämpning 1999–2008 Figur 7.1 visar att kostnaderna för sjukdomsbekämpning har stigit , både för epizootiska sjukdomar och salmonella. Det stora foderrelaterade utbrottet från en foderfabrik i inträffade men en stor del av kostnaderna anslagsbelastades först . Det är också normalt att kostnaderna för ett utbrott medför faktiska utgifter för budget . –2008 varierar utgifterna mellan 32 mil- joner kronor till . var det utbrottet av PRRS som bl.a. föranledde behov av till- läggsanslag. introducerades blåtunga, som främst drabbar får och nötkreatur, i . informerade om olika kostnadsscenarier för blåtunga i budgetunderlaget för åren 2009–2011 och begärde tilläggsanslag för blåtungebekämpningen. Det framgår av reglerings- brev att regeringen beslutat att täcka kostnaderna för vaccinations- kampanjen mot blåtunga. betalade ut till bekämpning av blåtunga, varav avsåg ersättning till djurägare och avsåg ersättning för vaccin, till veterinär och andra som deltog i vaccinationskampanjen. EU kommer att finansierar vissa av kostnader för blåtungebekämpningen (s.k. nödåtgärder) med ett Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar belopp om totalt för och för . Även för kan det bli fråga om viss ersättning från EU. Sammantaget kommer dock finansieringen från EU att motsvara av de statliga kostnaderna. I tabell 7.1 presenteras en sammanställning över hur mycket ersättning som har betalats ut från anslagsposten 1, Bidrag till bekämpande av smittsamma djursjukdomar, för bekämpning av olika specifika sjukdomar –2008. Samtliga sjukdomar är sådana som ska bekämpas vid konstaterad smitta enligt epizootilagen eller zoonoslagen. Flera av de sjukdomar som finns i tabellen har inte funnits i landet. Som framgick av del B, avsnitt 6.2 är det många misstankar om en epizootisk sjukdom som leder till provtagning och analys, varav de flesta kan avfärdas. Kostnaderna för prover och analys finansieras också via anslagsposten 1. De sjukdomar som anges i den vänstra kolumnen har varit föremål för misstanke men där provtagning och analys inte har bekräftat misstanken. I den högra kolumnen anges de sjukdomar där smittan har konstaterats. En del av kostnaderna avser även här provtagning och analys efter misstanke om sjukdom som avfärdats. Exempelvis undersöktes 6 fall av Newcastlesjuka men endast ett fall var positivt. Enligt tabellens vänstra kolumn skulle användas till att avfärda misstanke om sjukdom, ett belopp som alltså får betraktas som ett minimibelopp. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Tabell 7.1 Totala utgifter för bekämpande av smittsamma djursjukdomar per sjukdom/djurslag åren 1999–2008 (kronor) Utgifter för åtgärder för sjukdomar som inte Utgifter för åtgärder för sjukdomar som har har konstaterats i landet Mul- och klöv sjuka Blåtunga, får och get 7.2.1Ersättningsutbetalningarnas fördelning på kostnadsposter Medel från anslagsposten 1 betalas ut som ersättning till djurägare och som ersättning till andra än djurägare. Ersättning till djurägare innehåller: Djurvärde – ersättning för djur som slaktas ut på grund av epi- zooti eller zoonos. Saneringskostnader – kostnader för rengöring och desinficering samt för material och byggnadsdelar som byts ut. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Produktionsförlust/fördyring – produktionsbortfall för avlivade djur eller spärrad produktion. Övrigt – t.ex. ersättning för annan förlorad inkomst på grund av den spärr som ligger på gården. Ersättning till andra än djurägare innehåller: Veterinärkostnader – ersättning för arbete till utredande vet- erinär. Arbetet innebär bl.a. provtagning, framtagning av saner- ingsplan, information till djurägare, godkännande av sanering m.m. Laboratoriekostnader – kostnader för analyser av prover kring misstänkta eller konstaterade fall av smitta. Övrigt – t.ex. ersättning för arbete av annan än djurägaren vid provtagning. I tabell 7.2 redovisas utvecklingen åren 1999–2008 av anslagsposten Bidrag till bekämpande av djursjukdomar fördelat på kostnadsslag. Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar Tabell 7.2 Bidrag till bekämpande av smittsamma djursjukdomar åren 1999–2008 (kronor) 107 734 877* 210 700 148* *gjordes bokföringsmässiga omföringar av kostnader som uppstod vid salmonellautbrottet från foderfabrikerna i . Olika kostnadsposters andelar av ersättningsutbetalningarna varierar mellan olika år. Det beror på att olika sjukdomar och drabbat djurslag leder till olika konsekvenser och kostnader. Det är t.ex. oftast dyrare och svårare att sanera salmonella hos nötkreatur än när en Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar fjäderfä- eller svinbesättning drabbas. Nötboskap hålls oftare i äldre byggnader eller anläggningar som är svåra att sanera. Även kost- naderna för att bekämpa epizootiska sjukdomar varierar beroende på vilken epizootisjukdom det gäller, t.ex. paratuberkulos där alla djuren som regel har avlivats kopplat med lång tomhållningsperiod jämfört med IBR där bara de smittade djuren avlivas utan någon tomhållningsperiod. Det sker en kraftig ökning i veterinärkostnader, laboratorie- kostnader och posten övrigt . Detta har bl.a. samband med de sjukdomsutbrott som inträffade de åren. var det fågelinfluensa och spreds salmonella från foder levererat från foderfabriken i . Även svårbekämpade fall av salmonella i och på har bidragit till ökade veterinär- och laboratoriekostnader. Ersättningar till veterinärer, laboratorier och övrigt ökade i samband med dessa utbrott. I tabell 7.3 beskrivs olika kostnadsposters andel av ersättnings- utbetalningarna –2008. Tabell 7.3 Kostnadsposter – bekämpande av smittsamma djursjukdomar (andelar i procent) Övrigt andra än djurägare över hela perioden –2008 är de största ersättningsposterna produktionsförluster som svarar för respektive sanerings- kostnader som svarar för av de totala ersättningskost- naderna. Det har i olika sammanhang framhållits att utgifterna för sanering har ökat kraftigt. Som framgår av tabell 7.3 har utgifterna för sanering som andel av den totala utgiften varit i det närmaste . De utgiftsandelar som ökat kraftigt är utgifterna för den veterinära verksamheten och övrigt. Det finns i övrigt faktorer som talar för att sanerings- kostnaderna kan bli kostnadsdrivande. Den drabbade djurägaren är Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar satt under press vid ett sjukdomsutbrott. Det är bråttom att komma i gång med saneringen när gården är spärrad och produktionen påverkas av restriktioner. Djurägaren handlar oftast upp sanering själv och ersättningen betalas ut av . Det ger inte några goda förutsättningar för att genomföra en kostnadseffektiv upphandling. Djurägaren saknar starka incitament och förutsättningar att pressa kostnaderna. Det kan även vara svårt att hitta flera anbudsgivare på lokala byggmarknader på landsbygden och det finns ett fåtal saneringsspecialister. En jämförelse av olika kostnadsposters andelar mellan epizootier och salmonella visar att sanering vid salmonellautbrott tar relativt sett mer av den totala kostnaden än vid epizootiutbrott. Enskilda kost- nadsposters andelar av utgifterna för salmonella respektive epi- zootier visar att har använts för att ersätta sanerings- kostnader vid salmonellautbrott. För ersättning av saneringskost- nader vid epizootiutbrott används – se diagram 7.2. Diagram 7.2 Enskilda kostnadsposters andel i procent av utgifterna åren 1999–2008 Ersättning för produktionsförluster vid salmonellautbrott för- brukade och vid epizootiutbrott av de utbetalda ersättningarna. epizootilag sänktes ersättningen för pro- duktionsförluster från till med undantag Statliga kostnader för att hantera smittsamma djursjukdomar för några allvarliga sjukdomar för vilka full ersättning behölls (se del B, avsnitt 3.9.1). har de epizootiska utbrott som förekommit i huvudsak avsett sjukdomar med halv ersättning för produktionsförluster. Ersättningen vid salmonella utbrott för produktionsförluster uppgår till antingen eller för djurägare som kan få ersättning, dvs. i genomsnitt högre än vid de epizootiska utbrott som har ägt rum . (1999–2008) har totalt i ersättningar betalats ut vid bekämpning av epizootier. I tabell 7.4 redo- visas ersättningsutbetalningar för epizootier fördelat på kostnadsslag, perioden –2008.