sou · GZB363 · 2011-10-07 00:00:00 — – möjligheter och metoder SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av . tillsattes Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård, fhv-delegationen1. Delegationens uppgifter var att stärka kunskapsområdet genom att satsa på forskning, få till stånd universitetsutbildningar av de professioner som finns inom företagshälsovården och genomföra en riktad men tidsbegränsad utbildningssatsning för dess anställda. Ett viktigt inslag i den satsningen var att vidareutveckla en kurs med inriktning mot företagshälsovårdskunskap, alltså kärnan i såväl arbetsområdet som kunskapsfältet. Företagshälsovård som kunskapsområde har förgreningar till vitt skilda vetenskaper och i den praktiska verksamheten har erfarenhetsbaserad kunskap bland de verksamma inom fältet spelat en stor roll. Det finns inga formulerade vetenskapliga texter eller läroböcker som förenar dessa perspektiv, men i det utvecklingsarbete som skett inom utbildningssatsningen har såväl ledande forskare som praktiskt verksamma inom området deltagit. Detta har resulterat i ett första mer genomarbetat försök att ringa in området företagshälsovårdskunskap vilket dokumenteras här i såväl ord som rörliga bilder. Det är delegationens ambition att det arbete som lagts ned på utbildningssatsningen på detta sätt ska få vidare spridning till utbildningarna vid universiteten, kompetensutvecklingen inom företagshälsovården och andra intressenter i denna verksamhet. Denna bok består av texter och intervjuer samt av redigerade fristående artiklar där författarna självständigt ansvarar för innehållet. Sist i boken finns en studiehandledning/diskussionsunderlag som vänder sig till såväl studerande på högskolan som till företagshälsovården och till företag/organisationer för eget utvecklingsarbete. Delegationen vill rikta ett stort tack till alla dem som bidragit med redaktörskap och artiklar i boken och till såväl producenter som med- 1 är ordförande i delegationen. Ledamöter i delegationen är , i (LO); , Kommuner och Landsting (SKL); , (); , Företagshälsor (FSF); , Akademikers (); , (); , ; Ywonne Strempl, (); , . Sekreterare i delegationen är och . verkande i den bifogade filmen. Ett särskilt tack riktas till professor som har haft ett övergripande ansvar för det redaktionella innehållet i boken och till journalist . Tack också till som varit delegationens samordnare för detta projekt. Summary in English................................................................ Företagshälsovårdens utveckling och nuläge............................ Varför företagshälsovård?.................................................................... Företagshälsovården i går, , ........................................ Arbetsmarknadens parter om företagshälsovård.............................. Kundrelationer och dialog...................................................... Att förstå kunden................................................................................. Arbetsmiljöförbättringar, kvalitet och produktivitet....................... Ekonomiska argument för framgångsrik företagshälsovård............ Att sälja och köpa företagshälsovård.................................................. Etik i företagshälsovården................................................................... Företagshälsovård i småföretag.......................................................... Teamarbete i teori och praktik.............................................. Professionernas roll och samarbete.................................................. Yrkesgrupper inom företagshälsovården......................................... Studiehandledning – underlag för diskussion och reflektion............... Studiehandledning för högskoleutbildning .................................... Diskussionsunderlag för fhv............................................................ Diskussionsunderlag för företag som anlitar fhv........................... Denna bok är utgiven av Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård, fhv-delegationen. Delegationen som tillsattes 2009 fick till uppgift att stärka kunskapsområdet genom att satsa på forskning, få till stånd universitetsutbildningar av företagshälsovårdens professioner och genomföra en utbildningssatsning för dess anställda. Ett viktigt inslag i den satsningen var att vidareutveckla en kurs med inriktning mot företagshälsovårdskunskap. Det har saknats en grundbok där teoretisk och praktisk kunskap om kunskapsområdet företagshälsovård finns samlad. Tanken är att den luckan åtminstone delvis ska fyllas med den här boken som bygger på innehållet i ovannämnda kurs. Boken består av texter och intervjuer samt av redigerade fristående artiklar och speglar företagshälsovården ur olika aspekter. I slutet finns studiehandledning/diskussionsunderlag som vänder sig till såväl studerande på högskolan som till företagshälsovården och till företag/organisationer för eget utvecklingsarbete. Boken är indelad i tre delar med ett varierande antal kapitel. Här finns också en rad utmaningar att reflektera över. Den första delen Företagshälsovårdens utveckling och nuläge har tre kapitel. Ett kapitel beskriver nyttan och möjligheterna med en väl fungerande företagshälsovård. Nästa kapitel ger bland annat en kort historik, en bild av läget , en internationell utblick och en sammanställning av regelverket som berör företagshälsovården. Det tredje kapitlet handlar om hur arbetsmarknadens parter ser på företagshälsovårdens uppgift. Den andra delen heter Kundrelationer och dialog. De sex kapitlen ger teoretisk och praktisk kunskap om hur företagshälsovården kan bidra till förbättrad ekonomi, ökad kvalitet och förbättrad arbetshälsa och tar också upp vikten av att sätta sig in i kundens krav och förväntningar. Ett kapitel handlar om att sälja och köpa företagshälsovård och ger praktiska exempel. I detta avsnitt finns också ett kapitel om etik i företagshälsovår- den och ett kapitel om hur småföretag använder respektive inte använder företagshälsovårdens tjänster. Den tredje delen heter Teamarbete i teori och praktik. Det speglar den styrka som finns i det tvärprofessionella samarbetet. Den samlade kompetensen är en avgörande skillnad mellan företagshälsovården och andra verksamheter som i olika former erbjuder tjänster som liknar företagshälsovård. Ett kapitel ger forskningsaspekter på fungerande teamarbete och det följande ger konkreta vardagsexempel på hur professionerna kan samarbeta. Slutligen presenteras kort de vanligaste yrkesgrupperna i företagshälsovården. This book is published by the Delegation for occupational health services. The Delegation was appointed in 2009 with the task of strengthening this area of knowledge by investing in research, putting in place university programmes for occupational health service professions and implementing training initiatives for employees in this sector. One important aspect of this initiative was to develop a course focusing on knowledge of occupational health services. Previously there has been no basic book bringing together theoretical and practical knowledge of occupational health services. This book, which is based on the content of the abovementioned course, is intended to at least partly fill this gap. The book contains texts and interviews, as well as independent articles, reflecting occupational health services from various . At the end there is a study guide/discussion material which is intended for students at higher education institutions, the occupational health service sector and companies/organisations for their own development work. The book is divided into three sections with varying numbers of chapters. There are also a number of challenges to think about. The first section, The development of occupational health services and the current situation, has three chapters. One chapter describes the benefits and possibilities offered by functioning occupational health services. The next chapter provides a short history, a description of the situation today, an international outlook and a summary of the regulations affecting occupational health services. The third chapter looks at how the social partners view the task of occupational health services. The second section is called Client relations and dialogue. The six chapters in this section provide theoretical and practical knowledge about how occupational health services can contribute to an improved economy, increased quality and better occupational health, and they also look at the importance of understanding a clients requirements and expectations. One chapter is about selling and buying occupational health services and provides practical examples. The section also contains a chapter about ethics in occupational health services and a chapter about how small companies use, or fail to use, occupational health services. The third section is entitled Teamwork in theory and practice. It reflects the strength to be gained from inter-professional cooperation. The full range of skills is one of the crucial differences between occupational health services and other businesses offering various forms of services similar to occupational health services. One chapter provides research aspects concerning efficient teamwork and the next chapter gives concrete everyday examples of how the professions can work together. Finally, the most common professional groups in the occupational health service sector are presented. Företagshälsovårdens utveckling och nuläge 1 Varför företagshälsovård? Företagshälsovård, fhv, är en viktig aktör i välfärdssamhället. Den ska bidra både till att förebygga ohälsa och främja hälsa samt till att skapa goda och säkra arbetsplatser där de anställda inte riskerar att skadas eller bli sjuka. Omvärldens förväntningar är höga. För att uppfylla dem krävs att fhv har en bred kompetens och att arbetet bygger på samarbete både mellan olika kompetenser inom den egna verksamheten och med de företag och organisationer som fhv arbetar för. Lagar, regler och avtal Användning av företagshälsovård, fhv, regleras i Arbetsmiljölagens tredje kapitel och lagens krav preciseras i 12 § i föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete. Men det är inte enbart i lagar och regler som fhv nämns. Flera av arbetsmarknadens parter har slutit avtal om fhv. Det är unikt att användning av en verksamhet som drivs av privata företag regleras i lagstiftning. Här kan lagtexten om fhv jämföras med lagens krav på att företag ska anlita revisorer som ska säkerställa att företag följer vissa grundläggande regler om bland annat ekonomi och bokföring. fhv har dock ingen kontrollfunktion, utan kan snarare ses som en kunskapsresurs som verksamheter kan anlita för att säkra god och säker arbetsmiljö och för att anställda inte ska drabbas av arbetsolyckor eller arbetssjukdomar. Om någon drabbas av arbetsskada eller annan sjukdom och är i behov av arbetsanpassning eller rehabilitering kan fhv bistå med råd och kunskapsstöd för att den anställde ska kunna återgå i arbete. Men detta räcker inte. fhv ska också arbeta förebyggande med målet att förhindra att någon skadas på arbetet. I det förebyggande arbetet ingår att delta i planering av förändringar för att säkerställa att nya processer och arbetsplatser är anpassade till dem som ska arbeta där och inte innebär några risker. Under har fhv:s utbud av tjänster utvidgats till att också innefatta hälsofrämjande insatser – hälsopromotion – och friskvård. En stor del av verksamheten utgörs numera av olika former av hälsoundersökningar och hälsoprofiler samt hälsopromotion. Som ett komplement till den arbetsrelaterade vården och den förebyggande verksamheten förekommer det även att fhv erbjuder sjukvårdstjänster som inte är arbetsrelaterade. Om tillgången till företagshälsovård I har, enligt statistik från och , av alla anställda tillgång till fhv genom sin anställning. Anslutningsgraden varierar dock kraftigt mellan branscher samt mellan stora och små företag. Dessutom är det stor variation sett till vilka tjänster företagen köper och hur mycket de köper. Internationellt sett är den svenska anslutningsgraden till fhv hög men i till exempel och där lagstödet för fhv är starkare är anslutningsgraden högre. Företagshälsovårdens uppgifter fhv har flera uppgifter: Att vara en resurs för arbetsplatserna i det förebyggande arbetsmiljöarbetet som syftar till att identifiera och åtgärda olycksfalls- och hälsorisker i arbetsmiljön, innan någon hunnit skadas. Att vara en resurs i samband med att anställda behöver arbetsanpassning eller rehabilitering. Arbetsanpassning handlar om att anpassa arbetet och arbetsuppgifterna till den anställdes förutsättningar och kan till exempel bli aktuellt efter sjukdom, skada eller funktionsnedsättning oavsett om dessa har samband med arbetet eller ej. fhv:s arbete med rehabilitering omfattar både individinriktade insatser och insatser på arbetsplatsen för att anpassa arbetet till individen. Att bidra till att upprätthålla och vid behov förbättra anställdas hälsa och arbetsförmåga. Fokus ligger på, men är inte begränsat till, arbetets och arbetsplatsens betydelse för hälsan. Här ingår även hälsopromotion. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet och arbetet med rehabilitering och arbetsanpassning har haft och har fortfarande stor betydelse. Arbetsskadestatistiken visar att även om arbetsmiljön förbättrats och arbetsskadorna minskat, finns det fortfarande behov av att förbättra arbetsmiljöer både i hela branscher och på enskilda arbetsplatser. Inom många branscher och yrken är variationen stor mellan dem som har lägst respektive högst sjukfrånvaro respektive minst och mest arbetsskador. Här följer några exempel: Inom avfallshantering och återvinning, med en tung och ofta besvärlig arbetsmiljö hade man 2009 i genomsnitt 17 arbetsolyckor och fem fall av arbetssjukdomar per 1 000 anställda och år. Stål och metallframställning hade 13 olyckor och fem fall av arbetssjukdomar per 1 000 anställda och år. Inom finans- och försäkringsverksamhet, som främst bedrivs i relativt ofarliga kontorsmiljöer, var motsvarande siffror en arbetsolycka och inga arbetssjukdomar. (2010). Inom yrkesgrupper som handpaketerare och andra fabriksarbetare slutar kvinnor i genomsnitt att arbeta före uppnådd pensionsålder. För män i samma yrkesgrupper är motsvarande siffra . I yrken som specialister inom biologi, jord- och skogsbruk eller arbeten som kräver teoretisk specialistkompetens inom teknik och datavetenskap arbetar nästan alla ända fram till pensionsåldern (2006). I vissa yrkesgrupper är yrkesskador så vanliga att en del företag/arbetsgivare till och med tenderar att se skadorna som oundvikliga inslag i arbetet. Till exempel att träindustriarbetare kapar en fingertopp, ett finger eller mer, att socialsekreterare utsätts för hot och våld, att bagare ofta drabbas av snuva eller mjöldammsallergi eller att städare får värk i nacke, axlar och skuldror. En del företag och organisationer har onormalt hög sjukfrånvaro och personalomsättning, jämfört med andra företag i samma bransch. Skillnaden kan bero på brister i ledning, kommunikation och/eller organisation. Exemplen visar att även om arbete i regel är bra för individens hälsa och välbefinnande, så kan arbetsplatser och arbetsuppgifter också försämra hälsan. Skillnaden beror på arbetet och arbetsmiljön, men även andra faktorer, exempelvis socioekonomiska, har betydelse. Insatser behövs för att förbättra arbetsmiljön inom utsatta yrken. fhv ska ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation och hälsa men också att förebygga och undanröja hälsorisker i samarbete med företag och organisationer. En viktig uppgift för fhv är att identifiera risker i arbetsmiljön och att förebygga arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar samt besvär som kan utvecklas till allvarliga sjukdomar. Om till exempel ett städföretag konstaterar att många städare får ont av arbetet och att många städare blir sjukskrivna på grund av värk och belastningsskador, ska fhv vara en kunnig samarbetspartner till städföre- Tillsammans ska företaget och fhv kunna identifiera belastningarna i arbetet och utveckla åtgärder som minskar belastningarna. Dessutom ska den kunna bidra i rehabilitering av städare som är sjukskrivna, så att de kan komma tillbaka i arbete. God kompetens och samarbete För att kunna bistå arbetsplatser med att lösa problem, krävs att fhv besitter god kompetens inom medicin, teknik, ergonomi, organisationsvetenskap, beteendevetenskap och hälsovetenskap. Men specialistkompetens inom dessa områden räcker inte. En effektiv fhv bygger på samarbete mellan dessa professioner. Många arbetsmiljöproblem som leder till allvarliga olyckor och sjukdomar har komplexa orsaker och är svåra att åtgärda. Då krävs en kombination av insatser. Förutom samarbete mellan fhv:s olika kompetenser, behövs ett gott samarbete mellan fhv och de företag och organisationer som är deras kunder. De senare är experter på sin egen verksamhet och organisation. De känner till målen för verksamheten och vilka tekniska och organisatoriska åtgärder som är möjliga respektive inte alls tänkbara. De har dessutom en kunskap om sin egen teknik och sina processer, som fhv ofta saknar. När arbetsmiljöproblem ska lösas, görs det därför bäst i god dialog mellan företaget och fhv och i den dialogen är bådas kompetens viktig. Till nytta – för företag och organisationer När fhv utnyttjar sin breda kompetens och samarbetar med kunden, kan man gemensamt uppnå fhv:s mål att bidra till god arbetsmiljö och till att anställdas arbetsförmåga tas tillvara, vilket är till nytta både för individ, organisationer och företag och för samhället. Det är vanligt att företag och organisationer säger att personalen är deras viktigaste resurs. Utan personal blir det förstås ingen verksamhet. Varken maskiner eller kunder sköter sig själva. Men för att verksamheten ska kunna tillgodogöra sig de anställdas kompetens, engagemang och kreativitet, behöver de anställda finnas på arbetet och där ha goda förutsättningar att bidra till verksamheten, var och en efter sin förmåga. När detta fungerar väl, blir verksamheten effektiv och utvecklas, vilket krävs för att den ska vara långsiktigt hållbar, lönsam och kostnadseffektiv. fhv kan bidra till detta och kan även bidra till företagens lönsamhet på flera sätt. De flesta företag och organisationer har god kompetens inom sina kärnområden, men har inte möjlighet att ha egen bred eller djup kompetens inom andra områden. I stället väljer man att anlita extern expertis och konsulter, när sådan kompetens behövs. fhv är en sådan konsultverksamhet med kunskap om samspelet mellan arbetsplats och hälsa. Ofta diskuteras företagens kostnader för sjukfrånvaro. Om arbetsmiljön bidrar till sjukfrånvaro, är det uppenbart att en fhv som bidrar till bättre hälsa och lägre sjukfrånvaro bidrar till att minska företagens kostnader. Det är förhållandevis enkelt att räkna på sjukfrånvarons direkta kostnader, se vidare kapitel 6. De indirekta kostnaderna som minskad produktivitet eller försämrad kvalitet kan vara svårare att beräkna men är ibland större än de direkta. Ökade intäkter och bättre kvalitet fhv kan bidra till såväl lägre kostnader som ökade intäkter och bättre kvalitet. En stor potential ligger i att anpassa arbetet till människan. Bristande anpassning leder till att anställda får svårare att göra ett bra arbete, vilket minskar effektiviteten i verksamheten och försämrar både kvalitet och produktivitet. Om arbetet å andra sidan kan anpassas till de anställda och deras förutsättningar, kan de arbeta effektivare och med högre kvalitet vilket bidrar till ökade intäkter. Att anpassa arbetet till människan handlar alltså inte bara om att skapa goda arbetsmiljöer utan också om att på så vis bidra till förbättrad kvalitet och ökad lönsamhet. Arbetsplatsernas utformning har stor betydelse för kvaliteten i produktionen. Det gäller speciellt hantverksyrken, med många arbetsmoment. Det finns många exempel på hur arbetsplatser förbättrats så att anställda kan arbeta i goda arbetsställningar, utan att behöva arbeta med armar högt över huvudet eller i böjda eller sneda arbetsställningar. Effekten blir dubbel, de anställda får mindre ont och färre drabbas av arbetsskador. Dessutom brukar kvalitet och produktivitet förbättras. Lönsamheten i god arbetsmiljö handlar alltså inte enbart om minskade kostnader som en följd av minskad sjukfrånvaro. Anpassning av arbetsplatser och arbetsuppgifter till anställdas förutsättningar och förmågor leder ofta till ökad produktivitet och bättre kvalitet, vilket kan vara mycket lönsammare än personalekonomiska besparingar. Till exempel förbättrades arbetsmiljön på en arbetsplats för hantering av smältjärn i ett stålverk. En uppföljning av kostnader och intäkter visade att förbättringen av arbetsplatsen och arbetsmiljön, till en kostnad av , betalade sig . Den största vinsten berodde på kvalitetsförbättringar (). Produktivitetsökning stod för av vinsten medan minskad sjukfrånvaro endast stod för (Ab- rahamsson 2000). När anställda kan arbeta med god ergonomi, till exempel i bra arbetsställning och slipper vridna eller besvärliga arbetsställningar förbättras kvaliteten och störningar i produktionen och kvalitetsbrister minskar. Dessutom minskar risken för belastningsskador. För arbetsuppgifter som kräver finmotorik och precision, har inomhusklimatet på arbetsplatsen stor betydelse. Att anpassa temperaturen och se till att anställda inte utsätts för drag, har direkt påverkan på både produktivitet och kvalitet. På arbetsplatser där samarbetet inte fungerar och där anställda inte trivs, påverkas både kvalitet och produktivitet negativt. Kan man i stället få anställda att trivas och känna engagemang och delaktighet, ger det goda förutsättningar för att förbättra både kvalitet och produktivitet. Till nytta – för anställda Anställda har nytta av fhv på många sätt och i olika situationer. fhv bidrar i det förebyggande arbetsmiljöarbetet till att skapa säkra arbetsplatser där man ska kunna arbeta ett helt arbetsliv utan att råka ut för olyckor eller sjukdomar. En säker arbetsmiljö är inget som skapas en gång för alla. Ofta handlar god arbetsmiljö om att anställda själva ska känna till vilka risker som finns och i det dagliga arbetet veta hur de ska arbeta för att inte råka ut för olyckor eller skadas av arbetet. Den goda arbetsmiljön bygger inte bara på att man vet hur arbetsuppgifterna ska utföras på ett säkert sätt. Man ska också kunna identifiera risker i nya situationer. Här är fhv ett kunskapsstöd. Kunskap behövs för att minska skaderisker Vid till exempel asbestsanering gäller det att veta hur man ska sanera för att inte utsättas för farliga halter av cancerframkallande asbest. Hur ska arbetsplatsen kapslas in, för att asbest inte ska spridas till andra som vistas i fastigheten? Hur ska man hantera skyddskläderna för att undvika att få med sig asbest hem, och för att familjen inte ska utsättas för asbest? Detta ska fhv kunna ge råd och utbilda om. För en städare har städmetoder och arbetstekniken betydelse. Arbetar man rätt, sliter det mindre på kroppen. Använder man tungarbetade städmetoder eller en dålig arbetsteknik, får man snabbt ont. fhv ska vara en kompetent diskussionspartner som hjälper till att identifiera risker men också kan diskutera vilka åtgärder som är effektiva. I exemplen ovan är det viktigt att asbestsaneraren respektive städaren, känner till hur arbetet ska utföras för att det ska vara säkert och att de dessutom använder arbetsmetoder och en arbetsteknik som skonar kroppen. fhv är ett viktigt kunskapsstöd, för att utbilda anställda om detta.