sou · GZB346 · 2011-05-18 00:00:00 — b.Preliminär och/eller Slutlig balansgas är skild från noll. I så fall uppkommer Korrektionsgas motsvarande skillnaden mellan de slutliga och preliminära mätvärdena adderat med skillnaden mellan Preliminär och Slutlig balansgas. Fastställd Korrektionsgas medför köp eller försäljning av gas mellan Balansansvarig och . rapporterar för varje Leveransmånad normalt senast den 25:e efter uppgifter om: a.Slutligt uppmätt produktion, slutlig inmatning till och från lager samt slutlig förbrukning, som inrapporterats av Lednings- innehavarna. Rapport innehållande uppgifter om slutligt uppmätt produktion, slutlig inmatning till och från lager samt slutlig förbrukning per nätområde och Balansansvarig, distribueras . Balansgrundpris rapporteras efter genomförd Veckohandel. Vid genomförd Reglergashandel rapporteras Reglergaspris i de fall Reglergaspriset slår igenom på prissättningen av Slutlig balansgas, så snart detta är känt. Vid försörjningsstörning rapporteras Referenspris i samband med att meddelar försörjningsstörning. Bilaga 4 Gashandel med 1 Veckohandel genomför normalt Veckohandel med de Balans- ansvariga . Om reglerna i nedanstående punkter 1.2 och 1.3 inte uppfylls eller om särskilda skäl föreligger utför ingen Veckohandel. Veckohandel ligger till grund för beräkning av Balansgrund- priset. 1.1Allmänna regler för Veckohandel a.Svenska Kraftnät meddelar senast den första Var- dagen efter passerad Leveransvecka hur stor volym gas önskar köpa eller sälja under innevarande vecka. b.Svenska Kraftnät kontaktar de Balansansvariga vars bud antagits så snart Veckohandeln genomförts. c.Avtalad Veckohandel bekräftas av med e-post. d.Den dag Veckohandel genomförts meddelas Balansansvariga senast att Veckohandeln är avslutad. 1.2Regler för bud i a.Balansansvariga har möjlighet att inkomma med bud fram nästkommande Gasdygn. Lämnade bud kan avse eller gälla tillsvidare. b.Ett bud skall omfatta volymen 500 000 kWh. c.Bud med negativa priser betraktas som ogiltiga. d.Vid hantering av anbud från en Balansansvarig kommer att utgå från de prismässigt bästa buden upp till och med den volym önskar köpa eller sälja. 1.3Regler för genomförande av Veckohandel a.Summan av inkomna bud ska vara lika med eller överstiga den volym önskar köpa eller sälja. b.Svenska Kraftnät kommer att anta de prismässigt bästa buden utan hänsyn till när inmatning och uttag kan ske . c.I de fall bud lämnas med samma pris från olika Balansansvariga och dessa tillhör de prismässigt bästa buden avropas buden i den ordning de tidsmässigt kommer till . d.Om volymen som vill köpa eller sälja över- stiger 5 GWh och bud inte inkommit på den volym önskar köpa eller sälja, genomförs ändå Vecko- handel förutsatt att bud inkommit på hela volymen. Vid behov av regleråtgärder kontaktar de Balans- ansvariga med en förfrågan om reglergashandel. Reglergashandel ligger inte till grund för beräkning av Balans- grundpriset. Anbudsförfrågan skickas från till Balansansvarig avseende köp eller försäljning av gas. Förfrågan innehåller bl.a.: a.Volymen gas vill köpa eller sälja. b.Krav på leveranstid. c.Senaste tidpunkt för inlämning av bud. a.Svenska Kraftnät antar de prismässigt bästa buden. Vid akuta bristsituationer kan dock leveranstiden prioriteras. b.Avtalad handel bekräftas av båda parter skriftligt, till exempel via fax. Bilaga 5 Prissättning och avgifter 1Prissättning av Slutlig balansgas och Korrektionsgas Korrektionsgas prissätts med Balansgrundpris. Slutlig balansgas som säljs av Balansansvarig prissätts med det lägre av Reglergaspris, om en regleråtgärd har vidtagits som kan hänföras till veckan, och av Balansgrundpris. Slutlig balansgas som köps av Balansansvarig prissätts med det högre av Reglergaspris, om en regleråtgärd har vidtagits som kan hänföras till veckan, och av Balansgrundpris. Särskild prissättning av Slutlig balansgas gäller vid försörjnings- störning, se punkt 2 nedan. Balansgrundpriset beräknas med genomförd Veckohandel som bas. beräknar Balansgrundpriset som medelpriset av de bästa buden i Veckohandeln, där antalet bud (X) som ingår i beräkningen beräknas enligt nedanstående formel: X= 3*V / B X = antal bud som ingår i beräkningen av Balansgrundpris V = Svenska Kraftnäts efterfrågade volym i kWh(ö) B = 500 000 kWh(ö) Balansgrundpris anges i SEK/MWh(ö). 1.2Särskilda regler för beräkning av Balansgrundpris Då säljer gas och det högsta budet eller de högsta buden, om dessa kommer från samma aktör, överstiger nästkom- mande bud från annan aktör eller mer, låter sälja till detta pris, men budet tas inte med i beräkningen av Balansgrundpriset. Då säljer gas och det lägsta budet i underlaget för beräkning av Balansgrundpriset eller de lägsta buden, om dessa kommer från samma aktör, understiger det närmaste budet från annan aktör eller mer tas budet inte med i beräk- ningen av Balansgrundpriset. Då köper gas och det lägsta budet eller de lägsta buden, om dessa kommer från samma aktör, understiger nästkommande bud från annan aktör eller mer, låter köpa till detta pris, men budet tas inte med i beräkningen av Balansgrundpriset. Då köper gas och det högsta budet i underlaget för beräkning av Balansgrundpriset eller de högsta buden, om dessa kommer från samma aktör, överstiger det närmaste budet från annan aktör eller mer tas budet inte med i beräkningen av Balansgrundpriset. Vid Veckohandel som genomförts enligt bilaga 4 punkt 1.3 d) beräknas Balansgrundpriset som ett medelpris av priserna på de antagna buden och betalar eller erhåller priset på antaget bud. Om Veckohandel ej genomförs enligt bilaga 4 punkt 1 kommer Balansgrundpriset för veckan att bestämmas vid nästa genomförda Veckohandel. beräknar Reglergaspriset som ett volymviktat medel- pris av de antagna buden i Reglergashandeln. Reglergaspris anges i SEK/MWh(ö). 2Prissättning av Slutlig balansgas vid försörjningsstörning De Leveransdygn då särskilda regler gäller på grund av att försörj- ningsstörning råder enligt bilaga 2 punkt 9 gäller följande prissättning av Slutlig balansgas. Slutlig balansgas som säljs av Balansansvarig prissätts med Reg- lergaspris, om en regleråtgärd har vidtagits som kan hänföras till perioden då särskilda regler gäller på grund av att försörjnings- störning råder, eller av Referenspris om regleråtgärd inte vidtagits. Slutlig balansgas som köps av Balansansvarig prissätts med det högre av Reglergaspris, om en regleråtgärd har vidtagits som kan hänföras till perioden då särskilda regler gäller på grund av att försörjningsstörning råder, och av Referenspris. Referenspris utgörs av senast publicerade Platts European Gas Midpoints Day-ahead priset på holländska TTF, omräknat till SEK/MWh(ö). Referenspriset fastställs i samband med att försörj- ningsstörning meddelas. Fastställt Referenspris gäller som särskilda regler gäller på grund av att försörjnings- störning råder. För valutaomräkning gäller Riksbanks noter- ingar. 3 Prissättning av frivillig handel 3.1Beräkning av pris på antagna bud i Det pris betalar eller erhåller för respektive bud beräknas som ett volymviktat medelpris av priset i det antagna budet och medelpriset av de icke antagna buden som ingår i balans- grundprisberäkningen. 3.2Pris på antagna bud i betalar eller erhåller det anbudspris som Balans- ansvarig lämnat. En grundavgift på /MWh(ö) tas ut på den totala förbruk- ningen under Leveransmånaden som Balansansvarig har balansan- svar för. Förbrukningsenergiavgiften ska alltid vara lägst per fakturerar Balansansvarig utifrån genomförd Veckohandel, Reglergashandel och slutlig balansavräkning som har utförts för Leveransmånaden. Fakturering görs i normalfallet efter Leveransmånaden. Belopp faktureras inte. Om försening uppstår i rapportering av mätvärden, kan även fakturering behöva senareläggas. Betalning från Balansansvarig skall vara tillhanda dagar efter fakturadatum. Utbetalning från skall vara Balansansvarig tillhanda dagar efter fakturadatum. Varje faktura och utbetalning skall under normala förhållanden behandlas separat. Vid för sen betalning utgår dröjsmålsränta på obetalt belopp från förfallodagen till dess full betalning sker. Dröjsmålsränta beräknas enligt vid var tid gällande räntelag. Underlag till utredningen om Framtida hantering av systemansvaret för gas m.m. Regeringen beslutade om direktiv för utred- ningen om framtida hantering av systemansvaret för gas m.m. (N 2010:05). Utredningsuppdraget består i korthet av att lämna förslag till den framtida hanteringen av systemansvaret på den svenska naturgasmarknaden, utreda eventuellt behov av förändr- ingar av den svenska marknadsmodellen för naturgas samt föreslå genomförande av och rådets förordning (EU) nr 994/2010 (Gasförsörjningsförordningen) i svensk rätt. Utred- ningsuppdraget ska redovisas . kontaktades av utredningen i syfte att erhålla underlag för färdigställande av betänkandets överväganden och för- slag liksom konsekvensbeskrivning. Uppdragets syfte är att ge utredningen: Sammanfattande beskrivningar av ett antal namngivna länders marknadsmodeller för naturgas Beskrivning av signifikanta drag för gränspunkter mellan olika nätägares nät i ett antal namngivna länder Beskrivning av konsekvenserna för marknaden och för aktö- rerna av specificerade förändringar av den svenska modellen och av byte av systemansvarig i Arbetet har omfattat följande huvuddelar: Summering av regler i olika länder Avstämning med aktiva aktörer Konsekvensanalys av specificerade förändringar i systemet Gasanvändare eller slutkund är den som förbrukar naturgasen. Gasleverantör är den aktör som anskaffar och säljer gas till slut- kund. Distributionsnätägare ansvarar för att gasen transporteras från trans- missionsnätets anslutningspunkt till slutkunden. Transmissionsnätägare ansvarar för att gasen transporteras från inmat- ningen i transmissionsnätet till respektive Distributionsnät eller till slutkund om denne är direktansluten till transmissionsnätet. Balansansvarig planerar för balans mellan tillförsel och uttag av gas för de inmatnings- och uttagspunkter där denne är balansansvarig, samt ansvarar ekonomiskt gentemot systemansvarig för otillåtna avvikelser mellan tillförsel och uttag. Systemansvarig ansvarar för att upprätthålla den kortsiktiga balan- sen mellan inmatning och uttag i hela det svenska naturgassyste- met. Detta innebär i huvudsak att övervaka systemet, vidta åtgärder för att rätta till obalanser, samarbeta med systemansvariga i andra nät (f.n. endast det danska naturgassystemet) som är anslutna till det svenska och att sköta balansavräkningen. lagrar naturgas åt marknadens aktörer. Producent, producerar gas som matas in på det svenska naturgas- systemet och säljs till slutkund via en leverantör. är som utövar till- syn på den svenska naturgasmarknaden. Slutkunden tecknar ett anslutnings- och överföringsavtal med lokal distributionsnätägare. I nätavtalet regleras det maximalt tillåtna effekt- uttaget från distributionsnätet. Distributionsnätägare tecknar ett nät/nät-avtal med transmissions- nätägare. I nät/nät-avtalet regleras det maximalt tillåtna effektuttaget För att bestämma sitt kapacitetsbehov sam- manlagrar distributionsnätägaren sina slutkunders kapacitetsbehov till ett värde som är lägre än summan av de enskilda kapacitetsbehoven. Eftersom det finns två transmissionsnätägare i och deras nät är seriekopplade, så finns det även ett nät/nät-avtal mellan dessa. Vissa stora kunder ansluts direkt till transmissionsnätet. Dessa tecknar då anslutnings- och överföringsavtal direkt med transmis- sionsnätägaren. I och med att slutkunden tecknat ett anslutnings- och överfö- ringsavtal har denne rätt att köpa gas från valfri leverantör som säljer gas i det svenska gassystemet. Systemansvarig () har det övergripande ansvaret för att det tillförs lika mycket gas som det används. Detta är organise- rat så att i varje uttagspunkt där det finns en aktiv slutkund och i varje inmatningspunkt ska det finnas en balansansvarig. Slutkunden har ett gasleveransavtal med en gasleverantör. Gas- leverantören har ett avtal för uttagspunkter med en balansansvarig. Balansansvarig har i sin tur ett balansansvarsavtal med system- ansvarig. Balansansvariga försöker i första hand planera tillförseln av gas så att den stämmer överens med uttaget i de uttagspunkter som de är balansansvariga för. Om tillförseln trots detta avviker mer än tillåtet så anskaffar eller säljer systemansvarig gas så att det stämmer och de balansansvariga som orsakat avvikelserna tar kostnaden för detta. finns det 4 balansansvariga i : /S, , och . slutförbrukare/nätägare/gashandelsföretag Slutkunden har två avtal: Anslutnings- och överföringsavtal med distributionsnätägaren (undantag vissa stora slutkunder som är anslutna direkt till trans- missionsnätet och därför har anslutnings- och överföringsavtal direkt med transmissionsnätägaren) Gasleveransavtal med en gasleverantör. Distributionsnätägaren har ett nät/nät-avtal med transmissionsnät- ägaren. Gasleverantören är antingen balansansvarig själv eller har avtal för uttagspunkter med en extern balansansvarig. Därutöver finns normalt också någon form av gasinköpsavtal med en gasproducent eller något annat gashandelsföretag om gasinköp. Balansansvarig har ett balansansvarsavtal med Systemansvarig. 4.1.5Avgränsning mellan transmission och distribution Det svenska naturgassystemet består av stamledningen från upp till , grenledningar, M/R stationer, samt distribu- tionsledningar. Grenledningarna håller samma tryck som stamled- ningen och det finns inte någon mätning i gränspunkterna mellan grenledning och stamledning. Distributionsledningarna håller nor- malt sett väsentligt lägre tryck (normalt 4 bar). Swedegas äger stamledningen och äger grenledningarna. Distributionsledningarna ägs av: , , , och . Driftövervakningen på högtryckssystemet är delad så att övervakar systemet söder om och systemet norr om denna punkt. Någon exakt definition av vilka delar som hör till transmissions- systemet respektive distributionssystemet finns inte. Energimark- nadsinspektionen (EI) menar att gränsen går mellan ledningar som behöver koncession och sådana som inte behöver det. Enligt natur- gaslagen 2 kap paragraf 1 gäller att Koncession krävs inte för naturgasledning som är belägen efter mät- och reglerstation. Med EIs tolkning består det svenska transmissionssystemet av stamledningen från upp till och de till denna direktanslutna grenledningarna. Återstående ledningar är anslutna till transmissionssystemet via en , där trycket reduceras och den överförda gasvolymen mäts, anses då tillhöra distribu- tionssystemet. Ett undantag utgörs av ledningen från Reglerstatio- nen i Rävekärr till , som inte har koncession, men normalt ändå anses tillhöra transmissionssystemet. I följande figur visas en principskiss av det svenska systemet. Alla aktörer utom slutkunderna ska vara registrerade i Energinet.dks aktörsregister. Forbruger (Gasanvändare eller slutkund, ) är den som förbrukar naturgasen. Gasleverandör (Gas supplier) är den aktör som anskaffar och säljer gas till slutkund. Transportkunde (shipper) ansvarar för att boka kapacitet i trans- missionsnätet och för planering av balans mellan tillförsel och uttag av gas för den transportportfölj som denne hanterar, samt ekono- miskt gentemot systemansvarig vid otillåtna avvikelser mellan tillförsel och uttag. Systemoperatörer (System operators): Energinet.dk Gas Transmission äger och driver Transmissionssy- stemet, där gasen transporteras från inmatningen i transmis- sionsnätet till respektive Distributionsnät eller till slutkund om denne är direktansluten till transmissionsnätet eller till angrän- sande nät i annat land. () och Energinet.dk Gaslager () äger och driver Lagrene, där naturgas lagras åt marknadens aktörer. Distributionsselskabene (Distribution company) äger och driver Distributionsneten (Distribution network), där gasen trans- porteras från transmissionsnätet till slutkunden. : Energitilsynet (Danish Energy Regulatory Authority) Forbruger tecknar ett anslutningsavtal med lokalt Distributionssels- kab. I detta avtal regleras kundens tillåtna uttag. Vissa stora kunder ansluts direkt till transmissionsnätet. Dessa tecknar då anslutningsavtal direkt med ägaren av Transmissionssy- stemet, Energinet.dk Gastransmission. I och med att Forbruger tecknat ett anslutningsavtal har denne rätt att köpa gas från valfri Gasleverandör som säljer gas i det danska gassystemet. Transportkunden (shippern) bokar inmatningskapacitet i Entry- punkt (Entry point) och utmatningskapacitet till Exitzone (Exit zone) eller i Transitpunkt (Transit point). Entrypunkt är en punkt där shippern levererar gas till det danska transmissionssystemet, vilket sedan tar över och transporterar gasen fysiskt. Det finns tre riktiga Entrypunkter: Ellund border station, gas treatment plant och border station. Punkterna där biogasmatas in på nätet, BNG Entrypunkt och BNG overgangspunkt, betraktas inte som Entrypunkter, eftersom biogasen fysiskt sett matas in på distributionsnätet och inte på transmissionsnätet. Exit zone utgörs av alla Distributionsnäten och de punkter där det finns kunder som är direktanslutna till Transmissionsnätet. Transitpunkt är en punkt där gastransporten genom Transmis- sionsystemet till ett angränsande nät tar slut och gasen återleve- reras till transportkunden. Det finns tre transitpunkter Ellund, och . Systemansvarig (Energinet.dk Gastransmission) har det övergrip- ande ansvaret för att det tillförs lika mycket gas som det används. Detta är organiserat så att samtliga Transportkunder () är ansvariga för att planera tillförsel så att den ackumulerade avvi- kelsen från balans på transmissionsnätnivå mellan tillförsel och förbrukning för sina respektive kundportföljer håller sig inom ett tillåtet område. Genom att ingå ett avtal om Balanceservice (Balan- cing Service Agreement) med Energinet.dk Gastransmission kan denna marginal utökas. slutförbrukare/nätägare/gashandelsföretag Forbruger tecknar två avtal: Ett Tilslutningsavtal med lokalt Distributionsselskab för anslut- ning till och överföring av gas i distributionsnätet Forsyningssavtal med en Gasleverandör Distributionsselskab har ett Tilslutningsavtal med transmissionssy- stem (Energinet.dk Gastransmission). Tecknat Rammeaftale för Gasleverandörer med Energinet.dk Gast- ransmission Tecknat Gasleverandöraftale med de Distributionsselskab där han är aktiv Registrerat Aktörrelationen för sin förbrukarportfölj Transportkunden (shippern): Har tecknat ett rammeaftale med Energinet.dk Gastransmission, för att få lov att verka som transportkunde Har Registrerat och godkänt sina Aktörrelationer för de gasleveran- törers förbrukarportföljer som Transportkunden ska transportera gas för Bokar löpande kapacitet (Kapacitetsordre) i enlighet med ett löpande Kapacitetsaftale (Capacity Agreement) om kapacitet för transport av gas i Transmissionssystem med Energinet.dk Gas- transmission. Kapacitetsaftale omfattar avtal om kapacitet i Entrypunkt (Entry point), Exitzone (Exit zone) och Transit- punkt (Transit point). Detta Kapacitetsaftale kan också omfatta ett Aftale om Balanceservice. Forbruger, Gasleverandör och Transportkunde kan vara samma fysiska eller juridiska person. 4.2.5Avgränsning mellan transmission och distribution Det danska transmissionssystemet omfattar tre utbytespunk- ter med externa gasnät, nämligen Ellund, och där systemet ansluter till det tyska systemet, till Nordsjösystemet och till det svenska systemet. Utöver utmatningen till matas gas ut till stora kunder som är direkt anslutna till transmissionssystemet och till de danska distributionsnäten. Energinet.dk Gastransmission är systemansvariga och äger transmissionssystemet, medan Distributionsnäten ägs av: Naturgas Fyn Distribution A/S, HMN Naturgas I/S, A/S och Aalborg Kommunale Gasforsyning A/S. I följande figur visas det danska naturgassystemet med principi- ellt inlagda gränser mellan transmissionsnätägare respektive distri- butionsnätägare. I det danska systemet förekommer endast kortare grenledningar. Dessa hör då till transmissionssystemet och ägs av . Gränsen mellan transmissionsnät och distributionsnät går i mät- och reglerstationen. Nätkund () / Slutanvändare (Letztverbraucher) är den som förbrukar gasen. Gasleverantören (Distributor) säljer gas till slutanvändaren. Gasen köps av en transportkund som transporterar den till det aktuella marknadsområdet, eller på marknadsområdets handelsplats. Transportkund (eller shipper) anskaffar gas utan- för det aktuella marknadsområdet, transporterar den in i mark- nadsområdet fram till den virtuella handelspunkten och i vissa fall vidare ut ur systemet till annat transmissionsnät. Marknadsområde (Marktgebiet) omfattar aktuellt transmissions- nät och alla underliggande distributionsnät. När gas väl passerat en Inmatningspunkt till marknadsområdet kan den säljas och levereras till vem som helst inom detta område. Marknadsområdena var från början 19 men är nu 6 (3 H-gas och 3 L-gas) och ska från 2011-04- 01 bli 3 (2 H-gas och 1 L-gas). Inom varje marknadsområde finns en Marknadsområdesoperatör (Market Area Operator), som driver transmissionssystemet. H-gas är vanlig naturgas med ett undre värmevärde runt 10 kWh/Nm3. Den är normalt importerad. L-gas är inhemsk gas med ett undre värmevärde runt 6 kWh/Nm3 och kommer normalt från inhemska källor. Det finns tre typer av nätföretag som tillsammans förfogar över 695 distributionsnät (varav 667 med mer än 100 000 kunder), 13 regionala transmissionsnät och 5 transmissionsnät. Gränsdragningen mellan kategorierna är inte entydig och diskussioner om föränd- ringar pågår. Kategoritillhörigheten finns i en lista som 2009 inne- höll de antal nät som anges ovan. Distributionsnätägare sköter i huvudsak distributionen till slut- kund men i vissa fall även transitering i högtrycksledningar. Huvuduppgiften är dock att äga och driva distributionsnätet vari det ingår att debitera kunden för distributionskostnaderna och beställa kapacitet i överliggande nät (baseras på historiskt uttag). Distributionsnätet är anslutet till ett regionalt transmissionsnät eller direkt till det överliggande transmissionsnätet. Den regionala transmissionsnätägaren sköter i huvudsak transitering från Transmissionsnätet till vissa distributionsnät, men även vissa leveranser till större industrikunder. Transmissionsnätägare äger och driver transmissionsnätet. Slutkunden bokar kapacitet i det lokala Distributionsnätet. Vissa stora kunder ansluts direkt till transmissionsnätet. Dessa bokar då kapacitet direkt i det aktuella transmissionsnätet. Distributionsnätägaren sammanlagrar sina slutkunders effektbe- hov och bokar kapacitet i det regionala transmissionsnätet eller direkt i huvudtransmissionsnätet. Transportkunden bokar inmatningskapacitet till Marknadsområ- det, samt i förekommande fall utmatningskapacitet till annat trans- missionssystem. Marknadsområdesoperatören har det övergripande ansvaret för balansen mellan tillförsel och uttag. Marknadsområdesoperatören tillhanda- håller balansgas till ett börskopplat pris. Transportkunden är balansansvarig för sin kundportfölj och ska sträva efter att nominera gas för att komma i balans. Transport- kunderna har ett Balanshållningsavtal (Bilanzkreisvertrag) med Marknadsområdesoperatören för leveranser inom marknadsområ- det. Det finns två typer av balanshållningsavtal: timvis balansering och dygnsvis balansering. Vid timvis balansering betalar transport- kunden enbart när denne är ur balans. Vid dygnsvis balansering betalas naturligtvis när man är ur balans, men därutöver även en liten avgift för all gas som transporteras. slutförbrukare/nätägare/gashandelsföretag Anslutningsavtal (eller ett ansluningsutnyttjningsförhållande enligt §3 i förordningen om allmänna villkor för anslutning och utnyttj- ning av lågtrycksgasnät) med distributionsnätägaren. Mätavtal (Metering contract) med någon mätvärdesleverantör. Gasleveransavtal med en gasleverantör