sou · GZB319 · 2011-03-09 00:00:00 — Det är därför viktigt att även de som avbryter sfi-under- visningen får sina förvärvade språkfärdigheter dokumenterade. Kanske återupptar man undervisningen och då är mycket vunnet på att under- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? visningen i möjligaste mån kan anpassas till de kunskaper personen redan skaffat sig så att han eller hon inte behöver börja om från början. I de fall en sfi-deltagare inte återupptar undervisningen efter ett avbrott är det naturligtvis också av värde att man kan visa vad man har hunnit lära sig man läst sfi. Det är även viktigt att en avstämning görs i de fall en deltagare avbryter sin utbildning för att flytta till en annan kommun, så att mottagarkommunen får möjligheter att utforma undervisningen efter deltagarens förkunskaper. Vi föreslår därför att uppnådda utbildningsmål även ska dokumenteras vid avbrott. Förslaget föreslås regleras i förordning. I detta sammanhang är det också viktigt att understryka betydelsen av att skapa en kontinuitet så att ett uppehåll i sig inte behöver betyda en onödig tillbakagång i språkutvecklingen. En viktig fråga blir då hur förvärvade språkkunskaper kan upprätthållas under ett uppehåll. Detta är något som tas upp i avsnittet om flexibel undervisning längre fram i detta kapitel. Av naturliga skäl kan det vara svårt att i förväg kunna veta om det handlar om ett permanent avbrott eller ett uppehåll. Men med tydliga regler om hur länge det är tillåtet att göra uppehåll kan man anta att oförutsedda avbrott kommer att minska till förmån för mer planerade uppehåll. Detta kan i sin tur öka möjligheten till framförhållning hos kommunen. 3.1.3Anpassad undervisning och stödinsatser under sfi får i uppdrag att i sitt kommentarmaterial till kursplanen för utbildning i svenska för invandrare tydliggöra att utbildningen ska kunna kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. Deltagarna i utbildning i svenska för invandrare är en heterogen grupp med olika utbildningsbakgrund och kulturella referensramar. En del har kommit till som flyktingar och andra av familjeskäl. Somliga kommer från länder inom EU och andra från mer avlägsna världsdelar. Vissa har kommit hit för att arbeta och några för att studera. De skiftande migrationsorsakerna medför vari- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? erande upplevelser och erfarenheter såväl av migrationen som av den i . Det är ett faktum att vissa personer behöver särskilda stödinsatser under sfi-tiden för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Det gäller framför allt de som kommit till som flyktingar. Förekomsten av traumatiska upplevelser liksom olika typer av stressrelaterade problem är av naturliga skäl vanligare i denna grupp jämfört med övriga. I en enkätundersökning av sfi-deltagare som genomförts i stadsdelen i kommun under hösten 2008,2 framkom att de flesta av de intervjuade personerna var mycket nöjda med pedagogiken och lärarna. upplevde dock en stor oro över sin familj eller andra anhöriga i hemlandet. Många, speciellt kvinnor, kände sig isolerade och ensamma. Vidare framkom att det var vanligt med sömnproblem bland flyktingarna i undersökningsgruppen. Många deltagare hade också svårt för att koncentrera sig på lektionerna och hade svårt för att förstå hemuppgifterna och även att göra hemuppgifterna i lugn miljö. Gruppen som helhet upplevde även problem med att få hjälp från hälso- och sjukvården för både fysiska och psykiska konsultationer liksom från tandvården. I samma rapport framkommer att flertalet sfi-lärare var mer nöjda med sitt samarbete med kommunens introduktionshandläggare än var de var med samarbetet med deltagarnas behandlare av olika slag, t.ex. läkare och psykologer. De största hindren för deltagarnas progression i undervisningen ansåg lärarna vara psykisk ohälsa, sömnsvårigheter, familjeproblem och bostadsproblem (trångboddhet). Resurser och styrkor hos deltagarna beskrevs av lärarna i termer av engagemang, nyfikenhet, tro , vilja att lära och motivation. En slutsats i rapporten är att det finns ett stort behov av att förebygga och behandla sömnbesvär och andra hälsorelaterade besvär hos nyanlända flyktingar. Det förekommer hälsoinriktade insatser inom sfi. Ett exempel är där sfi erbjuds i särskilda grupper för dem som har traumatiska upplevelser bakom sig. Likaså finns ett särskilt hälsospår i bland annat , och , där man med utgångspunkt från deltagarnas hälsosituation erbjuder olika typer av hälsofrämjande insatser inom sfi-undervisningen. Det kan t.ex. handla om att undervisningen bedrivs utanför klassrummet, att man tar gemensamma promenader eller att undervisningen kom- 2 , FoU Rapport 2009:5. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? bineras med avslappningsövningar eller lättare fysiska övningar. Människor som återfinns i dessa typer av verksamheter upplever ofta att de på olika sätt har förlorat kontrollen över sin livssituation och har svårt för att hitta sin nya roll i det nya landet. Trygghet, trivsel, mindre grupper liksom fasta ramar är då av stor betydelse. Andra viktiga inslag är t.ex. kunskaper om egenvård och om hur det svenska sjukvårdssystemet fungerar. Ett återkommande problem, som har beskrivits för oss under våra studiebesök, är personer som har en mer diffus ohälsa där det är svårt att veta vilka insatser som egentligen skulle behövas. Man gör inte framsteg men kommer alltjämt till skolan. Här är det särskilt viktigt att en fördjupad kartläggning görs så att personen i fråga inte bara sitter av sin sfi-tid. Samverkan med hälso- och sjukvården måste då ingå som ett naturligt inslag och pågå parallellt med studierna. De ovan beskrivna hälsoinriktningarna tycks vara framgångsrika sätt att hantera stressrelaterade problem, oavsett om de bakomliggande orsakerna är kända eller ej. När det gäller personer som har inlärningssvårigheter på grund av hälsoskäl finns det olika utgångspunkter i debatten. En uppfattning är att det bästa för individen är att vänta med sfi och i stället lägga fokus på behandling och återhämtning. En annan är att sysslolöshet inte gagnar någon och att undervisningen behöver anpassas så att även personer som i perioder kan ha koncentrationssvårigheter får möjligheter att ta del av utbildningen. De som förespråkar den tidigare nämnda ståndpunkten motiverar ställningstagandet med att sfi är en avancerad språkutbildning som kräver att man är i tillräcklig balans för att kunna tillgodogöra sig den. De som förespråkar den senare ståndpunkten menar att eftersom målgruppen för sfi bland annat består av flyktingar som kan ha traumatiska upplevelser bakom sig, eller andra migrationsrelaterade problem, så är det viktigt att undervisningen anpassas till målgruppen. Vår uppfattning är att undervisningen måste anpassas till målgruppens behov i så stor utsträckning som möjligt. Vi tror också att det finns en utvecklingspotential inom detta område, vilket de tidigare beskrivna exemplen visar. Om fler kommuner utvecklar en hälsoinriktad sfi skulle sannolikt fler personer som upplever migrationsrelaterad ohälsa få en undervisning som passar dem. Det är viktigt att både läkar- och psykologkontakter kan äga rum parallellt med sfi-undervisningen så att det inte blir ett val för den enskilde att antingen vara kärnfrisk och läsa svenska eller vara sjuk och avstå. Det handlar i stället om att skapa förutsättningar för att Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? så många som möjligt ska kunna komma så långt som möjligt i sin språkutveckling som står till förfogande, i vetskap om att vissa lider av stressrelaterade hälsoproblem. Det är även viktigt att psykiatrin kommer in på ett naturligt sätt liksom kuratorskontakter och andra stödinsatser. Det finns möjligheter att läsa utbildning i svenska för invandrare trots att man är sjukskriven eller har tidsbegränsad eller bestående sjukersättning. Det framgår i 22 kap. 7 § skollagen (2010:800) där det sägs att huvudmannen ska verka för att utbildning i svenska för invandrare kan bedrivas under tid för vilken eleven får ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det framgår även att undervisningen ska kunna kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. För att ytterligare betona värdet av att undervisningen anpassas till de stödinsatser som kan behövas, föreslår vi att får i uppdrag att i sitt kommentarmaterial till kursplanen för utbildning i svenska för invandrare tydliggöra att utbildningen ska kunna kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. Idéburna organisationer som språkstöd och lotsar in i det svenska samhället. De flesta elever vi har pratat med har uttryckt att det är svårt att hitta svensktalande miljöer utanför sfi-undervisningen. Man kommer till skolan, är aktiv och pratar på lektionerna och går sedan hem där det uteslutande är det egna språket som talas. Denna situation blir särskilt bekymmersam för personer som till följd av koncentrationssvårigheter, trångboddhet eller andra skäl kan ha svårt för att hänga med i undervisningen. Det är ofta inom denna grupp som man dessutom har svårigheter att studera på egen hand hemma. Ett sätt att förstärka språkutvecklingen kan vara att i anslutning till sfi skapa miljöer där det finns möjligheter att praktisera sina språkkunskaper. Det är också ett bra sätt att lära känna nya personer. Här kan studieförbund och andra idéburna organisationer spela en viktig roll. I några av de kommuner vi besökt har man haft tankar på att i en mer strukturerad form knyta till sig frivilligorganisationer som samtalspartner för sfi-deltagarna. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? Vissa deltagare har varken studier eller förvärvsarbete för ögonen efter avslutad sfi. Även om vår utgångspunkt är att det stora flertalet av sfi-deltagarna omfattas av den s.k. arbetslinjen gäller det inte för alla. Det kan t.ex. handla om kvinnor som aldrig har förvärvsarbetat och som börjar närma sig pensionsåldern eller personer som till följd av sjukdom saknar arbetsförmåga. En och annan kanske inte heller behöver förvärvsarbeta för sin försörjning. Även här kan idé- burna organisationer spela en viktig roll som lotsar in i det svenska samhället. Sociala verksamheter utgör också ett viktigt komplement till undervisningen. Deltagarna lär känna varandra, umgås och får på så sätt en social plattform i det nya landet. Det kan t.ex. handla om café-verksamheter, idrottsaktiviteter eller andra sociala aktiviteter. Vi har dock blivit uppmärksammade på att dessa sociala aktiviteter ibland kan förlänga tiden i sfi. I vissa fall har drivkraften att komma till sfi primärt handlat om att vara delaktig i det sociala nätverk som utvecklas på skolan och mindre om att lära sig svenska. Om dessa miljöer dessutom har ett begränsat inslag av det svenska språket är det tveksamt om dessa aktiviteter bidrar till en positiv språkutveckling. Det är naturligtvis viktigt att undervisningen bedrivs i en social miljö där människor kan träffas och utbyta erfarenheter, men även här tror vi att det finns en utvecklingspotential. Om de sociala verksamheterna på ett mer strategiskt sätt knyts till själva undervisningen torde bättre förutsättningar kunna skapas för att de sociala verksamheterna ska kunna bidra till en positiv språkutveckling. 3.2Effektivisering med fokus på lärandet och lärarna Individualisering är, som tidigare nämnts, ett viktigt steg på vägen mot en effektivare utbildning. Men det räcker inte. Man måste också se närmare på själva lärandet för kunna individualisera. Sätten att lära ut på måste bli mer flexibla för att undervisningen ska kunna fungera för varje enskild deltagare. Ett flexibelt lärande ger fler möjligheter för den enskilde att kombinera lärandet med annat, som t.ex. praktik, arbete och andra studier. Det ökar också möjligheterna att lägga en grund i svenska språket som man t.ex. tar ansvar för barn och familj. Med teknikens hjälp ges stora möjligheter till flexibilitet, något som tas upp i detta kapitel. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? Ett mer flexibelt lärande med teknikens hjälp ger läraren en delvis annan roll, som läraren naturligtvis måste ha kunskaper om hur man undervisar med teknikens hjälp. Detta ställer i sin tur delvis nya krav både på lärarutbildningen och på möjligheterna till kompetensutveckling. Undervisningens tillgänglighet och behovet av metodstöd och adekvata läromedel är också av stor vikt för att det ska bli en undervisning som passar alla på bästa sätt. Tekniken kan här vara av stort värde. Detta är frågor som tas upp i detta kapitel. 3.2.1Flexibelt lärande och teknikens möjligheter Ett flexibelt lärande med teknikens hjälp stödjer och underlättar införandet av en tidsbegränsning. Flexibel utbildning med teknikens hjälp ger möjligheter till en effektivare utbildning som på ett bättre sätt än kan anpassas till den enskildes bakgrund, behov och inlärningsförutsättningar. Det finns många som har en viss skepsis mot vad som kan uppnås med hjälp av teknik i lärandet. Ofta förenat med uppfattningen att det är något som skulle kunna diskriminera vissa grupper av personer, t.ex. analfabeter och personer med kort utbildning. Erfarenheten visar dock att teknikanvändningen har många positiva effekter på lärandet om den används på rätt sätt. Detta har vi också fått bekräftat vid flera av våra besök hos sfi-anordnare som tagit till sig tekniken på olika sätt. Med den takt som tekniken utvecklas i samhället är det inte bara ofrånkomligt utan också önskvärt att denna utveckling får genomslag i undervisning och lärande. Tekniska hjälpmedel och digitala lösningar bereder väg för ett ökat flexibelt lärande med högre kvalitet. Med flexibelt lärande brukar man mena att man lär sig utan direkt bindning till en fast undervisningslokal eller en fastlagd tid i ett schema, dvs. lärandet kan ske från exempelvis en dator i hemmet eller på en allmän plats som ett Internet-café. Flexibelt lärande kan även vara mobilt. Ett mobilt lärande kan sägas vara en mer dynamisk och rörlig form av flexibelt lärande där lärandet i lämplig utsträckning sker via mobila enheter som till Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? exempel en bärbar dator, en mobiltelefon eller en så kallad surfplatta. En kombination av mobilt och annat mer platsbundet lärande gör att det är lättare att optimera utbildningsinsatsen för varje enskild deltagare. Kombinationen kan dessutom se olika ut för olika kommuner beroende på de studerandes behov. Ett flexibelt, mobilt lärande kan på goda grunder förutsättas få gynnsamma effekter på utbildningen i svenska för invandrare eftersom kursdeltagarnas möjligheter att ta del av utbildningen ökar. Var man än som nyanländ invandrare bor i landet, i storstad eller glesbygd, ökar förutsättningarna för att kunna ta del av utbildningen. Vidare ökar också förutsättningarna för att varje deltagare får en utbildning som passar hennes eller hans utbildningsbakgrund och livssituation. Utbildningen kan t.ex. anpassas och kombineras med både arbete och barnomsorg. Att forskning dessutom visar att språk är särskilt väl lämpat för inlärning med användning av ny teknik gör det än mer intressant. 3 Forskningen visar också att användning av tekniska hjälpmedel i lärandet är särskilt framgångsrik för personer med funktionsnedsättning.4 Detta betyder alltså att oavsett bakgrund och personliga förutsättningar kan man med teknikens hjälp få större möjligheter att integrera sig i det nya hemlandet. Ett flexibelt lärande med teknikens hjälp bidrar således till den individualisering som är nödvändig för att ambitionerna med en tidsbegränsad utbildning i svenska för invandrare ska infrias. Individens behov och möjligheter Det är viktigt att alla invandrare, oavsett skälen till invandringen, snabbt kommer in i det svenska samhället, får lära sig svenska och vidga sina kunskaper om samhället. Med teknikens hjälp kan denna process påskyndas och antalet deltagare som lyckas med sina studier bli avsevärt större eftersom tekniken erbjuder så varierande och mångfacetterade möjligheter. För många kan tekniken dessutom medföra 3Balanskat, Blamire, Kefala, 2006, The ICT Impact Report, European Schoolnet, , Cox m.fl., 2003, ICT and attainment – a review of the research literature, Becta. 4Brodin m.fl., 2004, Lyrisk, arg och frustrerad – Riktad kompetensutveckling för specialpedagoger inom ITiS, i ., Prior & , 2004, ICT in Schools Survey 2004, Becta. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? en större motivation för inlärningen, vilket är en effekt som forskningen bekräftar.5 Alla har inte samma förutsättningar att lära sig svenska. Ett mobilt lärande och flexibla lösningar kan emellertid öka möjligheterna för en deltagare att få lära sig svenska på ett sätt som är anpassat till de egna förutsättningarna. Detta kan i sin tur öka individens möjligheter att nå så långt som möjligt under den utsatta studietiden. Oberoende av tid och rum kan inlärningen ske under de för individen mest gynnsamma omständigheterna. Det finns dessutom möjlighet att själv välja längden på sina inlärningspass, längre eller kortare. Förutsättningar att repetera och upprätthålla sina kunskaper blir också större. Till och med kafferasten och väntan på bussen eller tåget kan man ägna åt sitt lärande. Den som har ett arbete och därför har svårt att göra sig fri för undervisning inom sfi kan med mobilt lärande genomföra studierna i anslutning till arbetet eller , i hemmet eller på annan plats. På samma sätt underlättas studier i sfi för den som bor i glesbygd eller är föräldraledig. Tekniken innebär också stora fördelar för huvudmannen, som kan få ökade möjligheter att erbjuda en differentierad utbildning genom samverkan över kommungränser. Här finns alltså nya sätt för kommuner – och även regioner – att samarbeta kring nyanländas utbildning i svenska språket. Att ett minskat behov av resande följer av de flexibla studieuppläggen är för övrigt positivt både för ekonomi och miljö, såväl för den enskilde som för utbildningsanordnare och samhället i stort. För dem som av olika skäl gör avbrott i sina studier underlättar användningen av mobil teknik ett senare återupptagande av studierna. Generellt öppnas också möjligheter för dem som studerar mobilt att fortsätta sin inlärning av språket vid tillfälliga eller längre besök i det gamla hemlandet. Det mobila lärandet passar alltså bra för att genomföra mer individanpassade utbildningar. Detta är något som är extra viktigt t.ex. när de studerandes utbildningsnivå är låg. I sådana fall kan målen sättas och vägen till målen stakas ut på andra sätt än i en mer traditionell undervisningssituation. Erfarenheterna säger att detta är något som också gynnar analfabeter, vilket även blivit tydligt för oss under våra studiebesök. 5 Cox m.fl., 2004, An investigation of the research evidence relating to ICT pedagogy, , , 2004, ITiS-satsningen 1999–2002 – Sammanfattning av den nationella utvärderingen, och , Passey m.fl., 2004, The motivational effect of ICT on pupils. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? Vid en mer traditionell sfi-undervisning i klassrumsform med heterogena grupper kan en del vara rädda för att yttra sig. Detta är något som vi fått flera exempel på under våra studiebesök. Det finns personer som inte vill eller vågar visa upp sin bristande förmåga i uttal inför andra studerande. Med mobil sfi-undervisning kan dessa problem minskas eftersom den studerande tränar uttal och problemlösningar enbart mot sig själv eller en lärare. En annan intressant möjlighet som erbjuds med användning av olika IT-lösningar för sfi-undervisningen är att språkinlärningen kan starta redan före ankomsten till . Detta är något som skulle kunna vara en stor fördel för t.ex. kvotflyktingar och arbetskraftsinvandrare. Asylsökande kan börja lära sig svenska , men det sker inte inom ramen för sfi. Med kortare väntetider finns det behov av att pröva nya vägar för svenskinlärningen och svaret på detta kan mycket väl vara mobilt lärande. Även om sfi inte är den utbildningsform som man får ta del av skulle man kunna koordinera lärandet på nya sätt genom utnyttjande av tekniken och på så sätt skapa en enklare övergång till sfi för dem som får uppehållstillstånd. En positiv sidoeffekt av ett flexibelt lärande med teknikens hjälp är att den studerande som hon eller han lär sig svenska skaffar sig kunskaper som kan bidra till att minska den så kallade digitala klyftan i samhället. Om en mobiltelefon är den utrustning som används för det mobila lärandet kan den också användas till mycket annat som underlättar vardagen för den studerande. När man har kunskaper om hur man använder tekniska hjälpmedel kan man också på ett enkelt sätt skaffa sig behövlig information om det svenska samhället. Användningen av teknik kan eventuellt också ge utbildningen i svenska för invandrare en ny status, som i sig kan bli en drivkraft och en framgångsfaktor. Lärarna, pedagogiken och tekniken Eftersom syftet med att använda sig av tekniken är att förbättra undervisningens kvalitet och effektivitet genom ökad individualisering, är det särskilt viktigt att stödja lärarna i deras nya och vidgade roll. Lärarna måste både kunna använda sig av tekniken och lägga upp sin undervisning på nya sätt. Svenska lärare har dokumenterat låg beredskap att använda sig av informationsteknologi (IT) i under- Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? visningen.6 En av förklaringarna är att man inte anser sig ha tillräcklig utbildning och kompetens. För den nya allmänna lärarutbildningen, med sina fyra olika inriktningar, som är planerad att starta , lyfts IT fram som en viktig utbildningsresurs som ska ingå i blivande lärares utbildning. I kommande lärarutbildningar i svenska för invandrare bör IT som utbildningsresurs också få en framskjuten plats. Med en sådan betoning av kunskaper på detta område kan sfi-lärare bli en grupp som går i spetsen för användningen av ny teknik. De kan bli en förebild för andra lärare. Detta skulle vara särskilt positivt eftersom sfi-lärare har en lägre utbildningsnivå än lärare för övriga skolformer samt att det saknas en särskild lärarexamen för denna lärarkategori. Lärarkompetensen behöver alltså utvecklas och inom den nya allmänna lärarutbildningen finns möjlighet att skapa ett alternativt program för blivande lärare i svenska för invandrare på olika lärosäten. En sådan lärarutbildning i svenska för invandrare har redan startat vid och fler lärosäten planerar att följa efter. Inom den nya utbildningen bör det även finnas flera inslag av mobilt lärande. Flexibla lärmetoder, pedagogik med användning av ny teknik och god kunskap om teknisk apparatur bör vara ingående kursmoment i utbildningen. Denna nya utbildningen för lärare i svenska för invandrare bör följas upp och utvärderas redan från start. I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att det generellt tycks vara svårt att locka studerande till lärarutbildningar. Det behövs fler och kompetenta lärare som kan undervisa i svenska, och då inte bara inom utbildningen i svenska för invandrare utan också i utbildningen i svenska som andraspråk. Om undervisningen blir mer individualiserad med teknikens hjälp kommer sannolikt antalet studerande inom sfi med en kortare utbildningsbakgrund att bli fler. Detta kommer att ställa krav på att lärarutbildningen kan erbjuda blivande lärare en utbildning som ger dem kompetens att anpassa utbildningen till alla nyanlända invandrare, oavsett vilken utbildningsbakgrund de har. Med teknikens hjälp ökar även möjligheterna att kunna göra utbildningen tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Kanske kan ett modernt flexibelt lärande också locka fler att bli lärare på detta område. 6 , 2006, E-learning Nordic 2006, CMA, 2006, IT i skolan 2006 – attitydundersökning. Vad behövs för att en tidsbegränsning ska fungera? Regeringen tillsätter en delegation med uppgift att ta fram förslag till hur ett flexibelt lärande med teknikens hjälp kan vidareutvecklas.