sou · GYB315 · 2011-01-01 00:00:00 — – motverka rekrytering och underlätta avhopp Utredningen mot kriminella grupperingar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för att förhindra kriminella grupperingars etablering i samhället (dir. 2009:8). Till särskild utredare förordnades länspolismästaren . Tilläggsdirektiv (dir. 2009:69 och 2010:1) beslutades vid regeringssammanträde och . Att som experter biträda utredningen förordnades generaldirektörerna , handläggaren , överåklagaren , avdelningscheferna , rikskriminal- chefen , generaldirektörerna , professorn , kommun- styrelseordföranden och ämnessakkunnige . Som sekreterare anställdes docenten och hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet Utredningen mot kriminella grupperingar (Ju 2009:02). Härmed överlämnas betänkandet Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15). Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387)................ Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)............... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)..... 4.Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Bakgrunden till uppdraget....................................................... Avgränsningar av uppdraget.................................................... Den fortsatta framställningen ................................................. Organiserad brottslighet och kriminella grupperingar...... Vad avses med organiserad brottslighet?................................ 2.2Vad anses om förekomsten av organiserad brottslighet i Kriminella grupperingar i ........................................... Nyrekrytering till kriminella nätverk .............................. Unga som riskerar att gå med i kriminella nätverk ................ Myndigheters arbete mot nyrekrytering.......................... Skola, socialtjänst och polis – tre viktiga aktörer ................... Insatser mot nyrekrytering ........................................... Några utländska exempel......................................................... Överväganden och förslag – nyrekrytering ..................... Tidiga, tydliga och samordnade insatser ................................. Samordnade insatser mot nyrekrytering................................. 6.2.2 Den strategiska nivån för de sociala 6.2.3 Den operativa verksamheten i de sociala 6.2.4 Arbetet i en social insatsgrupp – ett exempel.............. 6.4Projekt pojke: en särskild satsning på tonårspojkar och Lättnad i socialtjänstsekretessen........................................... Övervägande och förslag............................................ Tillfälligt omhändertagande av unga .................................... Behov av förändring ................................................... 6.7.3 Tydligare möjlighet att omhänderta unga i 6.7.4 Förslagets förenlighet med grundlag och Följdändring i socialtjänstsekretessen....................... Stärkt stöd till föräldrar ......................................................... 6.8.1 Lagstadgat stöd till föräldrar...................................... Skolans ansvar för elevernas frånvaro ................................... Processen att lämna ett kriminellt liv ......................... 7.1Forskning om vad som får kriminella att upphöra med Kriminellas ..................................................sociala situation En komplex .......................................................problembild Arbete för att underlätta för personer som vill lämna Några utländska exempel....................................................... Överväganden och förslag – avhoppare........................ 9.2.2 Kriminalvård i häkte och anstalt ................................ Kriminalvård i frihet ................................................... 9.3Stödåtgärder för personer som inte är klienter inom Särskilt stöd till ungdomar..................................................... 9.4.1 Problemställning och behov av förändring ............... 9.4.2 Individuellt utformade handlingsplaner för En nationell kunskapssatsning om kriminella Ett forskningsprogram om åtgärder mot kriminella Förbättrad statistik om brottslighet relaterad till Kostnads- och konsekvensanalys ................................ 11.1.1 Sociala insatsgrupper................................................... 11.1.2 Lokala poliskontor...................................................... 11.1.3 Projekt pojke............................................................... 11.1.5 Polisens föräldratelefon .............................................. 11.1.6 Skolans ansvar för elevernas frånvaro...................... 11.1.7 Tydligare ansvar för Kriminalvården beträffande 11.1.8 Stödåtgärder för avhoppare som inte är klienter 11.1.9 Individuellt utformade handlingsplaner för 11.1.10 Uppdragen till .............. Finansiering av förslagen ....................................................... Konsekvenser för brottsligheten och det Andra konsekvenser som anges i kommittéförordningen .. Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387) .......... Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100).......... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .............................................................................. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)...................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Bilaga 2 uppdrag ............................................................... Bilaga 3 Strafflindring ..................................................................... Bilaga 4 Ungdomsbrottslighetens utveckling m.m. ..................... Bilaga 5 Regler om samverkan ....................................................... Bilaga 6 Undantag från sekretessen i ............................ Bilaga 7 Regler om sekretess .......................................................... Kriminella grupperingar – från löst sammansatta nätverk till tydligt strukturerade organisationer – har alltmer kommit att framstå som ett påtagligt samhällsproblem. Åtgärder för att minska före- komsten av brottslighet som begås av kriminella grupperingar står därför högt på dagordningen. har också flera åtgärder vidtagits för att förhindra sådana grupperingars etablering i samhället. Polisen har bl.a. inrättat särskilda aktionsgrupper för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten och Brotts- förebyggande rådet har fått i uppdrag att medverka till att arbetet på lokal nivå mot samma brottslighet mobiliseras. För att ytterligare motverka kriminella grupperingar måste rekryteringen till dessa nätverk förhindras. Vidare måste personer som vill lämna grupperingarna få hjälp och stöd med att bryta sin kriminella livsstil. Utredningen har haft i uppdrag att lämna konkreta förslag på åtgärder som dels kan förhindra rekrytering, dels kan underlätta avhopp. Beträffande nyrekrytering till kriminella nätverk har i huvudsak följande framkommit: Unga som går med i kriminella nätverk har ofta problem i skolan och de har äldre syskon som också är kriminellt belastade. Ungdomar som riskerar att utveckla en kriminell livsstil kommer i hög utsträckning från de socialt mest utsatta bostadsområdena i storstäderna. Utredningen gör bedömningen att omkring 5 000 unga riskerar att rekryteras till kriminella nätverk. Rekryterings- basen utgörs av de mest brottsbelastade ungdomarna. För att nå framgång i arbetet med att förhindra rekrytering till kriminella nätverk måste myndigheter och andra samarbeta långsiktigt och uthålligt på lokal nivå. När det gäller avhopp från kriminella grupperingar har bl.a. följande framkommit: Alltfler av Kriminalvårdens klienter har kopplingar till krimi- nella grupperingar. Av fängelsedömda gängmedlemmar återfaller i ny brottslighet. Det behövs ett tydligt och samordnat stöd till personer som är motiverade att lämna en kriminell livsstil. Mot bakgrund av slutsatserna i de ovannämnda punkterna är utredningens huvudförslag följande. -Sociala insatsgrupper med socialtjänst, polis och skola bildas på lokal nivå. ska ha huvudansvaret för dessa insats- grupper. De sociala insatsgrupperna ska arbeta konsekvent och uthålligt och ha ett operativt ansvar. Individuella handlings- planer för unga som riskerar att rekryteras till kriminella nätverk ska utarbetas. Handlingsplanerna ska regelbundet följas upp och utvecklas. Vid behov ska även Kriminalvården, , missbruksvården och psykiatrin kopplas till insatsgruppernas arbete. Även ideella organisationer och näringslivet ska kunna bidra till verksamheten. -ska verka för att polismyndigheterna etablerar lokala poliskontor i bostadsområden där det bedöms finnas ett särskilt behov av polisiär närvaro. Polisens verksamhet i dessa områden ska framför allt vara inriktad på att i bred samverkan förebygga ungdomsbrott. En lokalt förankrad polis- verksamhet ska bidra till att arbetet i de sociala insatsgrupperna blir effektiv. -Det bör omgående göras en omfattande satsning på tonårs- pojkar och unga män i de mest utsatta bostadsområdena. Sats- ningen ska avse yrkesträning, arbete och fritidssysselsättning och syfta till att motverka sociala problem, psykisk ohälsa och stereotypa könsroller. Satsningen ska ha som målsättning att motverka attityder och värderingar som främjar en kriminell identitet. -Genom en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) får möjlighet att till polisen lämna ut vissa uppgifter om unga som kan befaras hamna i kriminalitet. En förutsättning är att utlämnandet av uppgiften kan antas bidra till att förhindra brott. Något utrymme att lämna ut uppgifter om begångna brott som den unge gjort sig skyldig till ger bestämmelsen inte. Bestämmelsen är utformad som en uppgiftsmöjlighet. Det är alltid som i sista hand avgör om uppgifter om den unge ska lämnas till polisen. Den nya bestämmelsen kommer att underlätta arbetet i de sociala insatsgrupperna. -får i uppdrag att, tillsammans med , , och , utarbeta en riskbedömningsmanual som kan användas av de sociala insatsgrupperna i deras arbete med att fånga upp unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. Tillfälligt omhändertagande av unga -Omhändertagande enligt 12 § polislagen (1984:387) ska också få ske om någon som kan antas vara under anträffas under förhållanden som innebär en påtaglig risk för att han eller hon kommer att involveras i allvarlig brottslig verksamhet. I dessa situationer ska socialtjänstsekretessen inte hindra att en uppgift som behövs för ett polisiärt ingripande lämnas av personal inom till en polismyndighet. Polisens föräldratelefon, m.m. -ska verka för att det vid varje polismyndighet inrättas en Polisens föräldratelefon. Till föräldratelefonen ska oroliga föräldrar och andra anhöriga kunna vända sig med frågor kring ungdomar och kriminalitet, även anonymt. -, skolan och polisen ska ha en i lag uttalad skyldig- het att stödja och hjälpa föräldrar i deras ansvar att fostra sina barn. Skolans ansvar för elevernas frånvaro -Skolinspektionen får i uppdrag att granska hur grundskolor och gymnasieskolor följer upp elevernas frånvaro. Som en del i granskningen bör ingå att överväga behovet av en gemensam reglering eller handlingsplan på området. Åtgärder för att stödja avhoppare Tydligare ansvar för Kriminalvården -Personal på häkten, anstalter och inom frivården ska motivera klienter till att lämna kriminella grupperingar. Kriminalvården ska informera om det stöd som klienterna kan få om de lämnar en kriminell livsstil. -Fängelsedömda som bedöms vara motiverade att lämna kriminella grupperingar ska ha möjlighet att avtjäna straffet på särskilda anstaltsavdelningar. -Frivården får i uppgift att koordinera stödinsatser för klienter som är motiverade att lämna kriminella grupperingar. Särskilda kontaktpersoner bör finnas hos , Arbetsför- medlingen och polisen. Även hos , , , hälso- och sjukvården och frivilligorganisationer bör kontaktpersoner utses. ansvara för att individuella handlingsplaner utarbetas för klienterna. -För personer som har lämnat kriminella grupperingar ska fri- vården, om det finns behov, utse särskilt lämpliga lekmanna- övervakare. -Kriminalvården ska redovisa vilka insatser och om- fattningen av dessa som myndigheten gjort för att stödja personer som är motiverade att lämna kriminella grupperingar. Kriminalvården ska också redovisa resultaten av insatserna. Stödåtgärder för personer som inte är klienter inom -För personer som inte är klienter inom , men som har kontaktat polisen eller eller någon annan med anledning av att de vill lämna en kriminell gruppering, ska de sociala insatsgrupperna kunna ansvara för att stödinsatser koordineras i individuella handlingsplaner. -För ungdomar som vårdas på institutioner som ansvarar för ska det, senast vid utskriv- ningen, finnas en individuell handlingsplan för den unge. Planen ska utarbetas av den unge, dennes föräldrar, och och innehålla individuellt utformade insatser efter utskrivningen. Inför utskrivningsplaneringen för unga med erfarenhet av kriminella nätverk ska aktualisera den unge hos den sociala insatsgruppen. -får i uppdrag att tillsätta en forsk- ningskommitté med uppgift att ta fram ett forskningsprogram om kriminella grupperingar. Programmet bör utgå från behovet av såväl utvärdering som mer långsiktig tvärvetenskaplig forskning. bör bestå av kvalificerade forskare och företrädare för de myndigheter som berörs. Vid behov bör även internationell expertis knytas till kommitténs arbete. -får i uppdrag att utreda möjligheterna att ta fram ett system för att kunna redovisa kriminalstatistik avseende brottslighet relaterad till kriminella grupperingar. -Kostnaderna för merparten av förslagen ryms inom respektive myndighets ordinarie anslag. m.m., bedöms kosta 75 respektive -Utredningen föreslår att Projekt pojke finansieras genom ett årligt statsbidrag till . Kostnaden kan delvis finansieras genom att avgiften till brottsofferfonden ändras. Kunskapssatsningen finansieras genom höjt anslag till . -Utredningens samlade förslag kommer att stärka det brottsföre- byggande arbetet och därigenom minska brottsligheten. Samverkan kommun, polis m.fl. Ingripanden PL 12 § Ideella organisationer Idrottsföreningar Näringsliv - livsstilshus X-Cons/Passus lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att 2 och 12 §§ polislagen (1984:387) ska ha följande lydelse. Till polisens uppgifter hör att 1.förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, 2.övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav samt ingripa när sådana har inträffat, 3.bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal, 4.lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen, 5.lämna vårdnadshavare upp- lysningar och annan hjälp i hans eller hennes ansvar att ge barnet en god fostran, när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen, 5. fullgöra den verksamhet som ankommer på polisen enligt särskilda bestämmelser. 6. fullgöra den verksamhet som ankommer på polisen enligt särskilda bestämmelser. 1 Senaste lydelse 1984:387. Anträffas någon, som kan antas vara under , under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans hälsa eller utveckling, får han tas om hand av en polisman för att genom dennes försorg skyndsamt överlämnas till sina föräldrar eller någon annan vårdnadshavare eller till social- nämnden. Omhändertagande enligt första stycket får också ske om någon som kan antas vara under anträffas under förhållanden som innebär en påtaglig risk för att han eller hon kommer att involveras i allvarlig brottslig verksamhet. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1991:140. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) ska ha följande lydelse. Alla barn och ungdomar ska, skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala ha lika tillgång till utbildning i lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn barn och ungdom. skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas likvärdig, varhelst den anordnas Utbildningen ska ge eleverna eleverna kunskaper och färdig- kunskaper och färdigheter samt, heter samt, i samarbete med ningen skall hänsyn tas till hänsyn tas till elever i behov av elever i behov av särskilt stöd. samarbeta med den som har vårdnaden om ett barn och stödja hennes ansvar att ge barnet en Verksamheten i skolan skall 3 Senaste lydelse 1999:886. som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. som verkar inom skolan ska främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt ska den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 5 kap. 3 a §, av dels att det närmast före 5 kap. 3 a §, ska införas en ny mellanrubrik av följande lydelse. Till socialnämndens uppgifter hör att verka för att vårdnads- havare får stöd och hjälp i sitt ansvar att ge barnet en god fostran. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) dels att 10 kap. 20 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 10 kap. 18 a §, av följande lydelse, dels att det närmast före 10 kap. 18 a §, ska införas en ny mellanrubrik av följande lydelse. Sekretessen enligt 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift om en enskild som inte fyllt lämnas till polismyndighet, om det finns en påtaglig risk att den unge ska begå brott och uppgiften kan antas bidra till att förhindra detta. Om uppgiften efterfrågas av polismyndighet krävs att social- tjänsten, med hänsyn till övriga omständigheter, finner att det också är lämpligt att uppgiften lämnas ut. Sekretessen enligt 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift som behövs för ett polisiärt ingripande lämnas till en polismyndighet när någon som kan antas vara under påträffas av personal inom 4 Senaste lydelse 2009:400. 1.under förhållanden som uppenbarligen innebär över- hängande och allvarlig risk för den unges hälsa eller utveckling, eller 2.om den unge påträffas när han eller hon begår brott. 1.under förhållanden som uppenbarligen innebär över- hängande och allvarlig risk för den unges hälsa eller utveckling, 2.under förhållanden som innebär en påtaglig risk för att den unge kommer att involveras i allvarlig brottslig verksamhet, eller 3.om den unge påträffas när han eller hon begår brott. Denna lag träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Rekrytering till och avhopp från en kriminell gruppering är och uppvuxen i en förort till . har han regelbundet begått brott – bl.a. stölder, skadegörelse, rån och misshandel. Han har dömts , senast till skyddstillsyn. hoppade av gymnasiet och började röka hasch och hänga med kriminella kompisar, berättar han.1 bor på annan ort och har skyddade personuppgifter. Han beskriver sitt nuvarande liv som tomt och innehållslöst och han säger att han är rädd, mycket rädd. började han umgås med ett gäng killar, några av dem hade han känt sedan han var liten. Tillsammans begick de en rad grova brott – inbrott i lagerlokaler, butiksrån, narkotikabrott och utpressning. Vi var som en stor familj, som bröder, säger . Som mest bestod den kriminella grupperingen av ett 20-tal personer, de äldsta var . I samband med att skulle leverera ett parti narkotika spårade allt ur. Av olika skäl fick narkotikaleveransen avbrytas och partiet lämnas tillbaka till uppdrags- givaren. I samband med återlämnandet påstod uppdragsgivaren att det saknades narkotika. Uppdragsgivaren krävde att skulle betala honom en större summa pengar för det som saknades. gick allt mycket snabbt. blev misshandlad av sina gängkompisar och han beordrades begå brott som han inte klarade av att utföra. För att få hjälp ur den onda cirkel som han hamnat i sökte upp en polis som han kände . För honom berättade om hoten och att han behövde skydd. Vid efterföljande rättegång mot personer i det kriminella nätverket dömdes dessa – bl.a. med stöd av Amirs uppgifter – till fängelse. 1 är en fiktiv person men berättelsen är i huvudsak baserad på faktiska händelser. Utredningens uppdrag och arbete växte upp med båda sina föräldrar i en, som han beskriver det, trygg och harmonisk familj.2 är han närmare och arbetar med att hjälpa personer som vill lämna kriminella grupperingar. Annat var det för mindre än . Då tillhörde han den grupp av ett hundratal män som polisen regelbundet stoppar och har spaning mot, i väntan på att de ska begå brott som polisen kan binda dem till. har suttit närmare av sitt liv i fängelse. I belastningsregistret finns uppgifter om allt från narkotikabrott till grov misshandel och rån. beskriver sig som en brottsfri vanekriminell, dvs. en person som likt en nykter alkoholist för alltid riskerar att återfalla. Men en kriminell livsstil är inget liv, konstaterar kort. Vändpunkten för kom när han satt häktad för väpnat rån och hans då 11-åriga dotter skrev ett brev till honom där hon deklarerade att hon aldrig mer ville se honom och att hon hoppades att han snart skulle dö. Han säger att han aldrig hade haft vare sig ett vanligt jobb eller nära relationer som fungerat . Dottern hade en pappa som inte gjort annat än att strula till det, berättar han. För hennes skull – och för sin egen – bestämde han sig där och då för att det fick vara nog. deltog han i olika behandlingsprogram och läste in en gymnasieutbildning. Inför den villkorliga frigivningen hade han bett en person som han kände förtroende för att vara hans lekmannaövervakare. Han övertygande sin socialsekreterare om att måste stödja honom med boende som han själv försökte bygga upp ett socialt nätverk bestående av människor utan anknytning till den kriminella världen. ler och säger att för en person med hans bokstavskombination måste allt gå fort och motgångar kan snabbt rasera allt. Såväl i som i andra länder har brottslighet som begås av kriminella grupperingar alltmer kommit att framstå som ett påtagligt samhällsproblem. tog regeringen initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. lämnade sex experter förslag på åtgärder som skulle lägga grunden till en effektivare och mer uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. Experternas förslag har redovisats i promemorian Nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten – överväganden och förslag (Ds 2008:38). 2 heter egentligen något annat. Utredningens uppdrag och arbete Med utgångspunkt i experternas förslag fattade regeringen tre beslut som innebar en tydlig förstärkning av insatserna mot brottslighet som utförs av kriminella grupperingar.