sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Detta innebär ett månatligt normalbelopp för umgängesbarn på 480 respektive beroende på barnets ålder. Dessa belopp bör enligt utredningens förslag därmed ingå i KFM:s föreskrifter om bestämmande av förbehållsbelopp vid utmätning av lön m.m.114 Ett sådant förslag innebär bättre förutsättningar att beakta kostnader för att ha umgänge med barnet, vilket kan möjliggöra ett umgänge. Detta innebär i sig också ett tydligare barnperspektiv. KFM:s handläggning kan visserligen komma att öka med anledning av förslaget men bedöms rymmas inom befintliga ramar. På kan förslaget medföra bättre relationer mellan barn och från- levande föräldrar.115 Utredningens fokus har som framgått ovan varit bidragsskyldiga föräldrar som är skuldsatta med anledning av obetalda underhåll. Om det i enlighet med utredningens förslag blir möjligt att göra tillägg till normalbeloppet för gäldenärens kostnader för umgänge, 114Se KFMFS 2010:1, Föreskrifter om bestämmande av förbehållsbelopp vid utmätning av lön m.m. . 115Se mer om förslagets konsekvenser i avsnitt 15.8 nedan. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . kommer detta självfallet även att gälla andra skuldsatta föräldrar som är föremål för utmätning hos KFM. En annan aspekt som förslaget väcker är om det ska finnas en reciprocitet inom KFM:s normalbelopp vid utmätningsförfarandet. Med andra ord, om båda barnets föräldrar är föremål för utmät- ning, bör då den andra boförälderns normalbelopp minskas med anledning av att umgängesföräldern får förbehålla sig ett belopp för umgängeskostnaderna? Enligt uppgifter från KFM är de umgäng- eskostnader som inte omfattar reskostnader relativt marginella. Utredningen anser därför inte att umgängesförälderns förbehåll för umgängeskostnader ska föranleda något avdrag på boförälderns eventuella förbehållsbelopp. 13.4.10Underhållsstöd och bostadsbidrag vid retroaktiv folkbokföring av barn Utredningens bedömning: för- slag om att beslut om ett barns folkbokföring vid flyttning ska gälla retroaktivt från flyttningsdagen eller datum för flyttanmälan gör det möjligt för att i ett pågående ärende om underhållsstöd eller bostadsbidrag hålla inne ersättningen fram till dess att har fattat beslut om barnets folkbokföring. Förslaget har stor betydelse för att en förälder i större ut- sträckning än ska kunna få bidrag till barnets försörjning. Det bidrar dessutom till att dämpa en konfliktfaktor mellan för- äldrarna. Utredningen förordar därför att Folkbokföringsutred- ningens förslag leder till lagstiftning. Vid gemensam vårdnad om ett barn måste båda vårdnadshavarna vid en flytt skriva under barnets flyttanmälan till Skatteverket.116 Detta gäller oavsett om barnet ska bo tillsammans med båda föräld- rarna eller endast en av dem. Efter en flytt blir vanligtvis föräldern inom folkbokförd på den nya adressen.117 Men om den andra vårdnadshavaren inte har skrivit under flytt- 116Se 30 § folkbokföringslagen (1991:481), FBL. För föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn krävs båda föräldrarnas godkännande för att ändra folkbokföringen för barnet (jfr 6 kap. 11 och 13 §§ FB). 117Föräldern blir folkbokförd på den nya adressen (fastigheten) från flyttningsdagen, eller dagen för anmälan, om denna görs senare än inom (35 § första stycket FBL). SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . anmälan är barnet trots flytt fortsatt folkbokfört på den tidigare bostadsadressen.118 Den vanligaste situationen när ett barn fortsätter att vara folk- bokfört på den tidigare adressen är enligt när boföräldern och barnet flyttar till en ny bostad efter en sepa- ration eller skilsmässa. Om barnets folkbokföring inte ändras i samband med flytten kan detta påverka rätten till såväl underhålls- stöd som bostadsbidrag.119 Detta kan utgöra en konfliktfaktor mel- lan föräldrarna och riskera att ytterligare försvåra samarbetet mel- lan dem. Om barnets flyttanmälan inte är underskriven av båda vård- nadshavarna begär en komplettering. I de fall kom- plettering inte sker avvisar flyttanmälan och inleder en utredning om barnets boende.120 En sådan utredning kan vara tids- krävande. Om efter sin utredning folkbokför barnet utan att det finns en anmälan från båda vårdnadshavarna blir folk- bokföringsbeslutet gällande först från beslutsdagen. I annat fall skulle beslutet ha blivit gällande från flyttningsdagen, eller dagen för anmälan, om denna görs senare än inom en vecka.121 får normalt kännedom om att boförälderns och barnets folkbokföringsadresser skiljer sig åt genom den löpande avisering av folkbokföringsuppgifter som sker från Skatte- verket. Om i samband med en sådan avisering har ett pågående ärende om underhållsstöd och bostadsbidrag för boföräldern och barnet, inleds en utredning som vanligtvis leder till att förmånerna dras in. Bestämmelserna om bostadsbidrag och underhållsstöd innehåller nämligen krav på att det endast är boför- äldern, dvs. den förälder hos vilken barnet är folkbokfört, som kan få särskilt bidrag inom bostadsbidraget eller underhållsstöd. Om den bidragsmottagande föräldern är boförälder för bar- net anses rätten till förmånerna ha upphört. Underhållsstöd lämnas till och med månaden då barnet har fyllt eller den tidigare månad när rätten till stöd annars har upp- 118Ibland uttrycks detta som att barnet är kvarskrivet på den gamla adressen, vilket är miss- visande. Kvarskrivning är en skyddsåtgärd som administrerar för personer som av särskilda skäl kan antas bli utsatta för brott, förföljelser eller andra allvarliga trakasserier. Kvarskrivning fungerar som ett adresskydd. 119Att barnet trots faktisk flytt är folkbokfört på den tidigare adressen kan även som exempel förhindra rätt till plats i förskola om barnet har flyttat till en annan kommun och den nya kommunen ställer krav på att barnet ska vara folkbokfört där. 120Skatteverkets vägledning Barns folkbokföring, version 2 (), s. 11. 12135 § FBL. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . hört.122 Detta innebär bl.a. att folkbokföringsbeslut för barnet respektive boföräldern som fattas inom samma månad, inte på- verkar underhållsstödet. Bostadsbidrag lämnas t.o.m. den månad då rätten till bidrag har ändrats eller upphört. Om rätten till bostads- bidrag har upphört den första i en månad, ska bidraget upphöra från och med den månaden.123 För bostadsbidraget är det således förhållandena den första i som är avgörande för om föräldern har rätt till bidrag eller inte. Eftersom bestämmelserna om bostadsbidrag och underhållsstöd kräver att barnet och boföräldern ska vara folkbokförda på samma adress finns det inte någon laglig möjlighet för att i pågående ärenden hålla inne förmånerna till dess att Skattever- ket har meddelat beslut om barnets folkbokföring och därefter be- tala ut de innehållna beloppen.124 Detta kan vara påverka möjlig- heterna för boföräldern att försörja barnet och i övrigt klara sina hushållskostnader. När får uppgift om att folk- bokföringsadresserna skiljer sig åt för barn och boförälder kan både underhållsstöd och bostadsbidrag ha hunnit betalats ut felaktigt under några månader.125 Det kan därför också bli aktuellt med åter- krav.126 Enligt uppgift från får cirka 4 000 barn sitt underhållsstöd indraget pga. att den andra vårdnadshavaren inte medverkar till att skriva under flyttanmälan. För bostadsbidraget handlar det om cirka 3 600 ärenden . har i samband med utredningens hearing framfört att dessa situationer kan vara ett problem för boföräldrar och deras barn eftersom underhållsstödet och bostadsbidraget är betydelsefulla förmåner för hushåll med svag ekonomi, och i vissa fall utgör ett nödvändigt tillskott för barnets försörjning.127 Enligt är det sannolikt inte många barn som går miste om underhållsstöd eller bostadsbidrag när ansökan om 12218 kap. 13 § andra stycket SFB. 12396 kap. 12 § SFB. 124Finns det sannolika skäl för att dra in eller minska en beslutad ersättning, kan Försäk- ringskassan besluta om att ersättningen ska hållas inne eller lämnas med lägre belopp till dess att ärendet avgjorts (112 kap. 3 § SFB). 125Det kan ta tid innan en flyttanmälan lämnas in till . Det kan noteras att boföräldern är anmälningsskyldig om förhållandena ändras (110 kap. 46 § SFB). 126Enligt en dom från tidigare Regeringsrätten (numera Högsta förvaltningsrätten) så be- viljas som regel eftergift av ett återkrav gällande underhållsstöd, se RÅ 2007 ref. 26. Enligt denna dom föreligger särskilda skäl då bidraget betalats ut i den situation som lagstiftaren har avsett. 127Se också , Socialförsäkringsrapport 2011:5, Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll, s. 81. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . dessa förmåner görs i anslutning till att föräldrarna separerar. Enligt fortsätter i många fall en av föräldrarna och barnet att bo i den tidigare gemensamma bostaden efter en separation. De har då vanligtvis samma folkbokföringsadress. Det torde dock enligt utredningen också förekomma att det är mam- man och barnet som flyttar, medan pappan bor kvar i den gemen- samma bostaden. Så kan exempelvis vara fallet om boendekost- naden är relativt hög och mannen är den som pga. högre inkomst har råd att bo kvar i bostaden. Det är vanligtvis först vid separationstillfället som det blir aktu- ellt för boföräldern att ansöka om underhållsstöd och/eller bo- stadsbidrag. Det ovan nämnda problemet med barnets flyttanmälan kan även uppkomma i en ansökningssituation. En ansökan kan komma in till innan har fattat sitt beslut om barnets folkbokföring. Till skillnad från situationen i pågående ärenden anser att problemet inte är lika omfattande i situationen med en ny ansökan om någon av dessa förmåner. Om barnet inte är folkbokfört hos boföräldern när ansökan kommer in till utreds om barnets flytt- anmälan har lämnats in till och om beslut om folk- bokföring kommer , samt om barnet bor eller ska bo med boföräldern enligt Skatteverket.128 Folkbokföring från flytt- eller anmälningsdatum? Barnet och boföräldern kommer i de fall den andra vårdnadshava- ren inte vill medverka till en komplett flyttanmälan att folkbok- föras på den nya bostadsadressen , vilket med- för att det i pågående ärenden om bostadsbidrag och underhålls- stöd saknas rätt till dessa förmåner för tid fram till dess att barnets folkbokföring ändras. har i sitt slutbetänkande föreslagit att beslut om folkbokföring för barnet ska gälla ret- roaktivt från flyttningsdagen eller från datum för flyttanmälan.129 128I detta hänseende måste hänsyn tas till att varje ärende där någon enskild är part ska hand- läggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan at säkerheten eftersätts. Detta framgår av 7 § förvaltningslagen (1986:223). Det innebär bl.a. att beslutet inte får dra ut . 129SOU 2009:75 Folkbokföringen, s, 387 där det anges följande: När det vid flyttning gäller folkbokföring av barn ska, även i de fall beslutet har meddelats utan föregående anmälan, samma regler gälla som vid folkbokföring efter anmälan, det vill säga att beslutet ska gälla från flytt- ningsdagen eller från anmälningsdagen. Med anmälan avses i dessa fall en anmälan som är gjord av endast en vårdnadshavare. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Av remissvar framgår bl.a. att förslaget löser det nuvarande problemet med underhållsstöd och bostadsbidrag för perioden mellan dagen för flyttanmälan och be- slutsdag.130 Med förslaget skulle kunna innehålla förmånerna fram till beslut och därefter betala ut ret- roaktivt för perioden från och med flyttdagen. När har meddelat sitt beslut om att barnets folkbokföring är densamma som boförälderns, kan således ersättning lämnas för tid dessför- innan. En stor fördel med förslag är att barnets försörjning i större utsträckning än kan tryggas jäm- fört med nuvarande situation, där ersättning helt och hållet uteblir och där det finns risk för återkrav. Utredningen förordar därför att förslag leder till lagstiftning. Försla- get innebär dock att boföräldern i praktiken får invänta de nämna ersättningarna håller inne ersätt- ningen.131 förslag medför dock ingen föränd- ring i det fall en förälder inkommer med en nyansökan om under- hållsstöd och bostadsbidrag. Är inte barnet och boföräldern folk- bokförda på samma adress finns inte rätt till någon av förmånerna. I ett sådant fall måste boföräldern i praktiken invänta beslut om barnets folkbokföring innan en ansökan görs. Under- hållsstöd och bostadsbidrag får inte lämnas tillbaka än en månad före ansökningsmånaden.132 Om föräldern inkommer med ansökan om nämnda förmåner först när har fattat sitt beslut om barnets folkbokföring, får föräldern ingen ersättning för förfluten tid. Som framgått ovan torde ansökningsfallen dock inte föranleda några större problem. Att den sökande föräldern och barnet ska vara folkbokförda på samma adress utgör ett grund- läggande rekvisit för rätt till dessa förmåner. Frågan är om det ska kunna vara möjligt att i ansökningsfallen göra undantag från detta krav. Det ligger dock inte inom utredningens uppdrag att se över de grundläggande rekvisiten för rätt till bostadsbidrag eller under- hållsstöd. Utredningen vill dock framhålla att situationen åskådlig- gör nödvändigheten av att föräldrar i samband med en separation erbjuds adekvat rådgivning och stöd, i syfte att kunna samarbeta 130Försäkringskassans remissvar, FK dnr 10746-2009. 131Om det finns ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag till barnet, kan boföräldern med avtalet som grund vända sig till för indrivning. Ytterst finns möjligheten att ansöka om försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. 132Se 18 kap. 13 § första stycket, respektive 96 kap. 14 § första stycket SFB. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . om barnets försörjning och omsorg och i förekommande fall komma överens om ett underhållsbidrag för barnet. 13.5Fördelning och avstående av föräldrapenning Utredningens förslag: Vid gemensam vårdnad om ett barn för- delas de med föräldrapenning som är beroende av för- älders inkomstnivå (dvs. sjukpenningnivå eller grundnivå) med hälften till vardera föräldern. Detsamma gäller för de på lägstanivå som lämnas med samma belopp till alla föräldrar oavsett inkomst. Den förälder som avstår sin rätt till föräldrapenning ska anmäla med vilken ersättningsnivå föräldrapenningen avstås. Utredningen har i avsnitt 10.3.6 uppmärksammat att det finns vissa problem förknippade med föräldrarnas inbördes fördelning och avstående av dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivå. Av föräldrapenningens betalas på förälderns sjuk- penningnivå, dock lägst enligt grundnivån som är per dag i de fall föräldern inte uppfyller det s.k. kvalifi- kationsvillkoret eller saknar eller har en mycket låg inkomst. De lämnas på en lägstanivå som är lika för alla föräldrar oavsett inkomst, per dag.133 Vid gemensam vårdnad om barnet har vardera förälder rätt . är emellertid inte uppdelade på föräldrapenning med sjukpenningnivå (eller grundnivå) respek- tive lägstanivå. En förälder kan alltså välja att ta ut alla sina med föräldrapenning på sjukpenningnivå, vilket innebär att det totala antalet dagar på sjukpenningnivå minskar för den andra föräldern. Föräldrarna kan avstå sin rätt till föräldrapenning till förmån för varandra. Den enda begränsning som finns i detta avse- ende är att på sjukpenningnivå är reserverade för var- dera föräldern. I praktiken kan alltså en förälder överlåta med föräldrapenning på sjukpenningnivån till den andra föräldern. Med undantag för de sextio reserverade dagarna på sjukpenning- nivån finns det således inte någon begränsning i vilken typ av dagar den ena föräldern kan ta ut respektive avstå från inom ramen för det totala antalet dagar med föräldrapenning. 133 För en närmare redogörelse för bestämmelserna om föräldrapenning, se avsnitt 3.6.4. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Det finns fördelar med att den förälder som faktiskt vårdar bar- net också kan välja med vilken ersättningsnivå föräldrapenningen tas ut, såväl före som efter avstående från den andra föräldern. Sär- skilt i de fall en förälder inte tar ansvar för barnet och dess bästa och till och med försvårar för den andra föräldern att vara föräld- raledig kan det, framför allt ur barnets perspektiv, vara bra om det inte finns begränsningar i vilken typ av föräldrapenningdagar som kan tas ut. Enligt utredningen torde det dock vara mer sällsynt att en förälder mer eller mindre medvetet vill försvåra den andra föräl- derns föräldrapenninguttag än att en förälder som senare önskar ta ut föräldrapenning har ett begränsat antal dagar på sjukpenningnivå att ta ut. Särskilt i samband med en separation kan fördelningen av dagar med föräldrapenning mellan föräldrarna vara en konfliktdrivande faktor eftersom en förälders ekonomiska möjligheter att vara hemma med barnet påverkas av med vilken ersättningsnivå det finns dagar kvar att ta ut. Även föräldrar som lever ihop kan ha motsvarande konflikter. Utredningen har dock ingen uppgift om hur vanligt förekommande det är. Enligt utredningen kan ovanstående konfliktfaktorer dämpas genom att hälften av dagarna med föräldrapenning på sjukpenning- nivå respektive lägstanivå reserveras för vardera föräldern. Med andra ord fördelas de med föräldrapenning som är be- roende av förälders inkomst (dvs. sjukpenningnivå eller grundnivå) med hälften till vardera föräldern. Detsamma gäller för de 90 da- garna på lägstanivån. Med undantag för de reserverade på sjukpenningnivån kan en förälder fortfarande fritt avstå från för- äldrapenning till förmån för den andra föräldern. Till skillnad från nuvarande ordning måste emellertid föräldern i sin anmälan om avstående ange med vilken ersättningsnivå, dvs. sjukpenningnivå (eller motsvarande) eller lägstanivå, föräldrapenningen avstås till förmån för den andra föräldern. I praktiken innebär utredningens förslag att den förälder som önskar att ta ut fler än med föräldrapenning på sjukpen- ningnivån måste be den andra föräldern om att hon eller han avstår samtliga eller några av sina dagar med föräldrapenning på den nivån. Motsvarande ska gälla när en förälder önskar att ta ut fler än med föräldrapenning på lägstanivån. Utredningens förslag begränsar visserligen i viss mån en föräl- ders möjlighet att själv bestämma med vilken ersättningsnivå hon SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . eller han väljer att ta ut sin föräldraledighet.134 Behovet av en dialog med den andra föräldern om hur antalet dagar med föräldrapenning och nivån på ersättningen för på bästa sätt ska fördelas och planeras kan därför antas öka. Detta kan i och för sig ha den fördelen att båda föräldrarna involveras i planering och uttag av föräldrapenningdagar. Att båda föräldrarna ska ha samma ekono- miska förutsättningar att kunna planera och ta ut ledighet med för- äldrapenning för barnet överväger enligt utredningen den ena för- älderns intresse av att själv kunna bestämma vilka slags dagar som tas ut. Att bland annat reservera hälften av de inkomstberoende dagarna med föräldrapenning (dvs. på sjukpenningnivån) för var- dera förälder torde också kunna bidra till att öka det jämställda för- äldrapenninguttaget. Män har som regel högre inkomster än kvin- nor, varför de ekonomiska incitamenten för pappor att ta ut föräld- rapenning på sjukpenningnivån torde öka genom att hälften av de inkomstberoende dagarna med föräldrapenning är reserverade för såväl mamman som pappan. Utredningens förslag: De nya bestämmelserna om fördelning och avstående av föräldrapenning ska träda i kraft och tillämpas på föräldrapenning som lämnas för barn födda från och med ikraftträdandet. För att undvika en omfattande administration är det enligt utred- ningen helt nödvändigt att de nya bestämmelserna om fördelning av föräldrapenning enbart tar sikte på föräldrapenning som lämnas för barn som föds framöver. En lämplig tidpunkt för ikraftträdande är . När det handlar om att fördela dagar med föräldrapenning mellan föräldrarna behöver hänsyn tas till de dagar med föräldrapenning som kan tas ut före barnets födelse. Barnets mor har rätt till föräldrapenning från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse.135 Utredningen 134En förälders möjlighet att välja med vilken ersättningsnivå föräldrapenningen kan tas ut är visserligen inte obegränsad. Under föräldrapenningens 180 första dagar kan ersättning endast lämnas på sjukpenningnivån eller grundnivån. Först därefter kan en förälder välja att ta ut föräldrapenning på antingen sjukpenningnivån, grundnivån eller lägstanivån. 135Se 12 kap. 5 § SFB. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . anser att de dagar som modern har tagit ut föräldrapenning för ska räknas med i fördelningen. 13.6Maxtaxa inom förskola och fritidshem m.m. –avgiftsuttag enligt platsinnehav Utredningens förslag: Avgift för plats i förskolan och fritids- hemmet inom ramen för systemet med maxtaxa, beräknas för det hushåll där förälder innehar sådan plats för barnet. Om ett barns föräldrar inte bor tillsammans, och föräldrarna innehar en gemensam plats för barnet inom förskolan och fritidshemmet beräknas avgift för respektive hushåll. Avgifterna får tillsam- mans inte överstiga den maximala avgiften för en plats. Om av- gifterna tillsammans blir högre, fördelas avgiften för platsen proportionerligt i förhållande till den avgift som har räknats fram för respektive hushåll. 13.6.1Avgiftsuttag inom ramen för maxtaxan En kommun kan enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshem- met, få statsbidrag om en viss högsta avgift (maxtaxa) tillämpas för plats i förskola eller fritidshem.136 Alla kommuner tillämpar maxtaxa. Genom reformen med maxtaxa har de flesta föräldrars kostna- der för förskola och fritidshem kraftigt reducerats. Maxtaxan anger en högsta avgift för vad varje plats i verksamheten får kosta, ett s.k. avgiftstak. Även om kommunernas avgifter inom ramen för gällande maxtaxa är relativt låga, kan en avgift för exempelvis en förskoleplats ändå ha stor ekonomisk betydelse för ett hushåll med små ekonomiska marginaler. kan avgiften samman- taget uppgå till betydande belopp. Utredningen har i avsnitt 10.3.7 närmare redogjort för de konsekvenser kommunernas variation i avgiftsuttag kan få för framför allt särlevande föräldrar som har barn varaktigt boende ungefär lika mycket hos sig, s.k. växelvis bo- ende. Både avgiftens storlek, hur den fördelas, men också hur den 136 Med förskola eller fritidshem jämställs enligt 1 § förordningen om maxtaxa pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem samt omsorg som erbjuds enligt 25 kap. 5 § skollagen (2010:800) under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . faktureras mellan de båda särlevandehushållen, kan påverka föräld- rarnas faktiska försörjningsförmåga för barnet och deras samarbete kring barnets ekonomi. För att beräkna avgift för barn som har plats i förskola m.m. och som har växelvis boende, använder sig kommunerna huvudsakligen av två olika avgiftsprinciper, som vanligen benämns för folkbok- föringsprincipen respektive platsinnehavsprincipen137. Den först- nämnda avgiftsprincipen utgår från det hushåll där barnet är folk- bokfört, och avgiften beräknas på den avgiftsgrundande inkomsten i det hushållet. Den andra avgiftsprincipen utgår från den avgifts- grundande inkomsten i två hushåll (respektive platsinnehavares hushåll). Tillämpningen av dessa båda principer varierar bland kommunerna. Dessutom skiljer sig kommunernas faktureringssätt åt, dvs.