sou · GYB376d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Transportstyrelsen bedriver även tillsyn enligt lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen samt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, förordningen (2001:1085) om motorfordons avgasrening, förordningen (1985:838) om motorbränslen, produktsäkerhetsförordningen (2004:469) förordningen (2001:1084) om buller från viss utomhusutrustning och förordningen (1998:1079) om avgaskrav för vissa förbränningsmotordrivna mobila maskiner. Även Transportstyrelsens tillsyn enligt 4 § lagen (2006:418) om säkerhet i vägtunnlar och 8 § förordningen (2006:421) om säkerhet i vägtunnlar omfattas. Dessutom bedriver Transportstyrelsen tillsyn enligt 6 § lagen (2007:58) om elektroniska vägavgiftssystem, 3 § förordningen (2007:59) om elektroniska vägavgiftssystem, containerlagen (1980:152) och containerförordningen (1980:640), men även enligt produktsäkerhetslagen (2004:451) och förordningen (1993:1067) om elektromagnetisk kompatibilitet. Verksamheten omfattar även tillsynen över innehavare av taxiförarlegitimation enligt YTL samt övrig tillsyn av tillståndsinnehavare som ankommer på Transportstyrelsen enligt YTL och YTF. Verksamheten omfattar även frågor om färdskrivarkort enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. Av uppräkningen i det föregående framgår bl.a. att Transportstyrelsens verksamhet på järnvägs-, sjöfarts-, och luftfartsområdet faller utanför vägtrafikdatalagens tillämpningsområde. Dessutom faller Transportstyrelsens behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens administration utanför lagens tillämpningsområde. Detsamma gäller annan verksamhet på vägtrafikområdet som inte utgör en verksamhet avseende fordon, behörighet, tillstånd eller tillsyn. Även STRADA faller således utanför lagens tillämpningsområde (se närmare om detta i avsnitt 7.5.3). I vilken utsträckning uppgifter från övriga verksamheter får användas i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn får bedömas enligt PUL eller enligt de särskilda registerförfattningar som gäller för dessa verksamheter. Däremot är det bestämmelserna i vägtrafikdatalagen som avgör i vilken utsträckning personuppgifter som har samlats in i verksamheten på vägtrafikområdet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn får tillhandahållas Transortstyrelsens övriga verksamhet. Bestämmelsen i andra stycket utvidgar lagens tillämpningsområde i förhållande till första stycket. I bestämmelsen föreskrivs att där det särskilt anges tillämpas lagen även vid behandling av uppgifter som inte utgörs av personuppgifter. Det som avses är uppgifter om juridiska personer och tekniska uppgifter om ett fordon som varken direkt eller indirekt kan hänföras till någon enskild person som är i livet. Som exempel på sistnämnda kan nämnas uppgifter om ett fordons fabrikat, färg, antal passagerare och däckdimension. För dessa uppgifter gäller bestämmelserna i vägtrafikdataförordningen om innehållet i databaserna, gallring och sökbegrepp, som regeringen får föreskriva om i enlighet med bemyndigandena i 4 kap. 1 § vägtrafikdatalagen. I bestämmelsen anges det övergripande syftet med lagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.6. Bestämmelsen hänvisar till lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och motsvarar bestämmelsen i 3 § LVTR (prop. 2000/01:95). 2000/01:95). (SFS 2006:558, prop. 2005/06:117). Bestämmelsen reglerar förhållandet till PUL och har behandlats i avsnitt 7.7. Om något annat inte anges i 7–8 §§ eller 3 kap. gäller vägtrafikdatalagen i stället för PUL. Vid sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av vägtrafikdatalagen ska alltså bestämmelserna i tillämpas endast om det finns en hänvisning till dem i 7–8 § eller i 3 kap. Utformningen av vägtrafikdatalagen skiljer sig från LVTR, som gäller utöver PUL. Skälen för detta har utvecklats i avsnitt 7.7.2. Bestämmelsen har behandlas i avsnitt 7.8. Transportstyrelsens behandling av personuppgifter är inte beroende av den registrerades samtycke till behandlingen. Huvudregeln är därför att den registrerade inte kan motsätta sig behandling av personuppgifter som är tillåten enligt vägtrafikdatalagen. Den registrerade har dock enligt 11 § PUL rätt att motsätta sig behandling som sker för direkt marknadsföring genom att begära en s.k. direktreklamspärr. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.9. Utgångspunkten är att bestämmelserna i inte ska tillämpas vid sådan behandling av personuppgifter som omfattas av vägtrafikdatalagen eller enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Detta följer av 6 §. Vissa utpekade paragrafer i ska dock tillämpas. Dessa anges i första stycket. Uppräkningen är uttömmande. Enligt punkten 1 ska de definitioner som anges i 3 § PUL tillämpas även vid behandling av personuppgifter som omfattas av vägtrafikdatalagen. Genom hänvisningen i punkten 2 till 8 § PUL klargörs att bestämmelserna i vägtrafikdatalagen – eller de bestämmelser till vilka lagen hänvisar – inte ska tillämpas om det skulle inskränka Transportstyrelsens skyldighet enligt 2 kap. TF att lämna ut personuppgifter (jfr. 8 § första stycket PUL). Det innebär t.ex. att Transportstyrelsen inte kan vägra att ta fram och lämna ut uppgifter i enlighet med enbart med hänvisning till att utlämnandet inte ryms inom de i vägtrafikdatalagen angivna ändamålen för personuppgiftsbehandling. I sammanhanget bör dock understrykas att offentlighetsprincipen inte innebär någon skyldighet att lämna ut uppgifter i elektronisk form. Vid bedömningen av om en uppgift kan lämnas ut i elektronisk form måste alltså vägtrafikdatalagens regler beaktas. Av hänvisningen till 8 § PUL följer också att vägtrafikdatalagen inte hindrar att Transportstyrelsen arkiverar eller bevarar allmänna handlingar eller att arkivmaterial tas om hand av en arkivmyndighet (jfr 8 § andra stycket PUL). Vidare hänvisas i punkten 3 till bestämmelserna i 9 § PUL om grundläggande krav på behandling av personuppgifter. Hänvisningen innebär att Transportstyrelsen ska se till att uppgifterna behandlas enbart om det är lagligt och att de behandlas på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed (9 § första stycket a) och b) PUL). I förarbetena till PUL (prop. 1997/98:44 s. 143) uttalas att vad som är god sed vid behandling av personuppgifter får avgöras i rättstillämpningen mot bakgrund av bl.a. de mer preciserade föreskrifter som kan utfärdas med stöd av PUL, de branschregler på området som kan ha utarbetats av etablerade branschorganisationer eller andra representativa sammanslutningar och hur ansvarsfulla personuppgiftsansvariga som regel beter sig. Transportstyrelsen ska också se till dels att de behandlade personuppgifterna är adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen för behandlingen, dels att inte fler personuppgifter behandlas än som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen för behandlingen, dels att de behandlade personuppgifterna är riktiga och, om det är nödvändigt, aktuella, dels att alla rimliga åtgärder vidtas för att rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som är felaktiga eller ofullständiga med hänsyn till ändamålen med behandlingen (9 § första stycket e)– h) PUL). Hänvisningen innebär vidare att den personuppgiftsansvarige ska se till att personuppgifter samlas in bara för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål (9 § första stycket c) PUL) och att reglerna i 9 § första stycket i) och tredje stycket PUL om hur länge uppgifter får bevaras tillämpas. Dessa regler gäller för sådana handlingar som inte är allmänna handlingar. För övriga handlingar gäller arkivlagens regler (se avsnitt 7.13). I punkten 4 hänvisas till bestämmelserna i 22 § PUL om behandling av personnummer. Bestämmelsen innebär att Transportstyrelsen måste göra en intresseavvägning där tyngden av de skäl som talar för att behandlingen av personnummer är påkallad ska vägas mot behovet av skydd för den personliga integriteten. tillämpar Transportstyrelsen bestämmelsen bl.a. så att uppgift om personnummer inte lämnas när en utskrift begärs, medan en efterfrågad uppgift om personnummer på begäran lämnas ut per telefon (se prop. 2000/01:95 s. 52). Någon förändring i detta avseende är inte avsedd. Hänvisningen i punkten 5 om säkerheten vid behandling i 30– 32 §§ PUL innebär att bestämmelser om hur den personuppgiftsansvarige ska organisera arbetet med behandling av personuppgifter för att garantera säkerheten ska tillämpas även vid Transportstyrelsens behandling av personuppgifter. Det rör sig som instruktioner till personalen samt tekniska och organisatoriska åtgärder, vilket innebär att det måste finnas bestämda rutiner för hanteringen av personuppgifter. Det kan t.ex. behövas såväl tekniska lösningar för datorsystem som olika behörighetsnivåer för personalkategorier, för att garantera att regleringen i den föreslagna vägtrafikdatalagen kan efterlevas (31 §). Om det i lag eller annan författning finns särskilda bestämmelser om behandlingen av personuppgifter i det allmännas verksamhet gäller dock – enligt 30 § tredje stycket – dessa i stället. Den sistnämnda bestämmelsen syftar särskilt på bestämmelserna om tystnadsplikt och sekretess (se prop. 1997/98:44 s. 136). Enligt 32 § första stycket får tillsynsmyndigheten i enskilda fall besluta om vilka åtgärder den som den personuppgiftsansvarige enligt 31 § ska vidta. Med tillsynsmyndighet avses här tillsynsmyndigheten enligt PUL, dvs. Datainspektionen (2 § personuppgiftsförordningen [1998:1191]). I punkten 6 görs en hänvisning till bestämmelserna om överföring av personuppgifter till tredje land i 33–35 §§ PUL. En hänvisning görs i punkten 7 till bestämmelserna i 36 § andra stycket om anmälan av ett personuppgiftsombud till tillsynsmyndigheten samt till 38–41 §§ PUL om personuppgiftsombudets uppgifter m.m. Hänvisningen i punkten 8 till 42 § PUL innebär att Transportstyrelsen ska till var och en som begär det skyndsamt och på lämpligt sätt lämna upplysningar om sådana behandlingar av personuppgifter som inte har anmälts till Datainspektionen. Sekretessbelagda uppgifter behöver dock inte lämnas ut. Datainspektionen har rätt att för sin tillsyn på begäran få tillgång till de personuppgifter som behandlas, upplysningar om och dokumentation av behandlingen av personuppgifter och säkerheten vid denna samt tillträde till sådana lokaler som har anknytning till behandlingen av personuppgifter. Detta framgår av hänvisningen i punkten 9 till 43 § PUL. Om Datainspektionen inte har tillräckligt underlag för att konstatera att behandlingen av personuppgifter är laglig, får den med stöd av hänvisningen till 44 § PUL förbjuda behandlingen. Konstaterar Datainspektionen att personuppgifter behandlas eller kan komma att behandlas på ett olagligt sätt, ska inspektionen genom påpekanden eller liknande förfaranden försöka åstadkomma rättelse. Om det inte går att få till stånd rättelse, eller om saken är brådskande, får Datainspektionen förbjuda behandlingen, vilket följer av hänvisningen till 45 § första stycket PUL. Vidare hänvisas till 47 § PUL där Datainspektionen ges rätt att hos förvaltningsrätten i det län där Datainspektionen är belägen ansöka om att personuppgifter som har behandlats på ett olagligt sätt ska utplånas. Av hänvisningen i punkten 10 till 51 § första stycket PUL följer att Datainspektionens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Av andra stycket föreskrivs att förbud 44 eller 45 § PUL som meddelas i samband med tillsynen enligt denna lag inte får förenas med vite. Bestämmelsen anger att Transportstyrelsen är personuppgiftsansvarig. Frågan har behandlats i avsnitt 7.10. Bestämmelsen anger att vägtrafikdatalagens ändamålsbestämmelser är generellt tillämpliga på all behandling av personuppgifter. Frågan har behandlats i avsnitt 7.11. Behandling av känsliga personuppgifter m.m. Bestämmelsen anger i vilken utsträckning känsliga personuppgifter får behandlas i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Frågan har behandlas i avsnitt 7.12.2. Enligt 13 § PUL är det förbjudet att behandla känsliga personuppgifter. Med känsliga personuppgifter avses uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Från förbudet att behandla sådana uppgifter görs i vägtrafikdatalagen undantag från denna huvudregel. För det första får Transportstyrelsens behandla sådana uppgifter om det är absolut nödvändigt för ändamålen med behandlingen. Bestämmelsen innebär att uppgifterna ska få behandlas om det är av avgörande betydelse för ändamålet. Vid handläggningen av körkortsärenden är t.ex. uppgifter om en persons sjukdom, skada eller dylikt avgörande för att ett körkortsärende ska kunna avgöras (se 5 kap. 3 § KKL). Med hänsyn till den restriktivitet som ligger i begreppet absolut nödvändigt, måste dock behovet av att behandla en sådan uppgift noga övervägas. Kravet innebär inte att känsliga uppgifter endast undantagsvis får behandlas, men att användandet av känsliga uppgifter begränsas till sådana tillfällen då Transportstyrelsen i det närmaste inte har något val, utan måste behandla dem. En särskild försiktighet måste iakttas inte bara då en känslig personuppgift samlas in utan även varje gång uppgiften senare på nytt behandlas. För att behandlingen ska vara tillåten krävs det dessutom att behandlingen över huvudtaget är tillåten enligt de angivna ändamålsbestämmelserna. Likaså krävs det givetvis också att övriga bestämmelser om behandlingen följs för att behandlingen av dessa personuppgifter ska få genomföras. Bestämmelse om känsliga personuppgifter är generell, dvs. den bör gälla för såväl behandling i databaserna som för annan behandling. Det ska inte heller spela någon roll för vilket ändamål som uppgiften behandlas, utan reglerna gäller för alla behandlingar. Behandlingen av elektroniska handlingar i databaserna undantas från begränsningen (se 2 kap. 19 §). 2 kap. Transportstyrelsens databaser Bestämmelsen anger att det ska finnas en fordonsdatabas i verksamheten avseende fordon för vissa särskilt angivna ändamål. Vad som avses med en databas kommenteras närmare i avsnitt 8.2.1. Bestämmelsen har utförligt behandlats i avsnitt 8.4.3–8.4.5, 8.9.4 och 9.3.1. Bestämmelsen anger för vilka ändamål som Transportstyrelsen får behandla personuppgifter i fordonsdatabasen i Transportstyrelsens verksamhet. Ändamålsbeskrivningen får betydelse för vilken insamling och annan behandling av personuppgifter som är tillåten. I punkten a) anges att Transportstyrelsen får behandla personuppgifter för frågor om fordons registrering och brukande samt därmed sammanhängande frågor. Bestämmelser rörande fordons registrering och brukande finns bl.a. i den föreslagna lagen om fordons registrering m.m. Med fordons registrering och brukande avses bl.a. beslut om registrering och undantag från plikten att registrera fordon och från reglerna om brukande av fordon, av- och påställning av fordon, saluvagnslicens och tillfällig registrering av fordon. Med därmed sammanhängande frågor avses tilldelning av registreringsnummer, utfärdande av registreringsbevis och tillhandahållande av registreringsskyltar och personliga registreringsskyltar, men även tillhandahållande av miljöklassmärkning jämte övriga till registreringen sammanhängande frågor såsom t.ex. ändringar av en uppgift om ett fordon innehas på grund av kreditköp med förebehåll om återtaganderätt. I punkten b) anges som ett särskilt ändamål att Transportstyrelsen får behandla uppgifter för att hantera frågor om typgodkännande och enskilt godkännande. Härvid avses samtliga åtgärder som avser godkännanden av fordon enligt FoL, men även typgodkännande av färdskrivare, diagramblad och färdskrivarkort enligt förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. (kör- och vilotidsförordningen). När det gäller typgodkännande, installation och besiktning av färdskrivare enligt 4 kap. 1 § kör- och vilotidsförordningen är Transportstyrelsen behörig myndighet enligt art. 7, 8.4 och 9.2. i Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter. Under punkten c) faller Transportstyrelsens hantering av personuppgifter för att styrelsen ska kunna hantera frågor om ett fordon och dess utrustning är tillförlitligt från trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik. Här avses bl.a. den verksamhet som Transportstyrelsen bedriver i enlighet med FoL och innebär att Transportstyrelsen får, i enlighet med vad som föreskrivs i 5 kap. 8 § FoL, meddela de förelägganden, körförbud och andra beslut som behövs med hänsyn till ett fordons säkerhet eller lämplighet i trafik. Begreppet frågor om bör tolkas i en tämligen vidsträckt bemärkelse. Förutom att ge stöd åt Transportstyrelsens handläggning av ärenden och beslutsfattande, omfattas övriga åtgärder som vidtas både före och efter beslutet. All hantering som Transportstyrelsen svarar för enligt lag eller annan författning i den särskilt angivna verksamheten omfattas således. Ändamålet i punkten d) möjliggör för Transportstyrelsen att behandla personuppgifter i syfte att fatta beslut om vägtrafikskatt (fordonsskatt och saluvagnsskatt) enligt 4 kap. 1 § VTSL samt beslut om dröjsmålsavgift för räkning. omfattas Transportstyrelsens behandling av personuppgifter för att kunna debitera och återbetala skatter, avgifter och ränta enligt VTSL. Här avses även de beslut som fattas enligt lag (2006:628) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Bestämmelsen omfattar även de beslut som om trängselskatt och tilläggsavgift enligt lagen (2004:629) om trängselskatt, vägavgift och dröjsmålsavgift för tunga fordon enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för viss tunga fordon som Transportstyrelsen beslutar och verkställer uppbörd av för räkning. Bestämmelsen omfattar även Transportstyrelsens begäran om indrivning av felparkeringsavgifter enligt FelPL och avgifter enligt avgiftsförordningen (1992:191). Även Transportstyrelsens behandling av personuppgifter för att ta ut vägtrafikregisteravgift enligt förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet, utbetalningar av miljöbilspremier enligt förordningen (2007:380) om miljöbilspremier och skrotningsersättning enligt lagen (2007:162) om bilskrotningsfonden omfattas. Detta innebär att samtliga skatter, avgifter, och bidrag som det åligger Transportstyrelsen att handlägga omfattas. Med avgifter avses såväl tilläggsavgifter, felparkeringsavgifter, vägavgifter och överlastavgifter som olika förseningsavgifter. Det är Transportstyrelsens uppgift att utreda och bestämma, men också att återbetala eller utbetala, skatter, avgifter, ersättningar och . Med uppbära avses att begära indrivning eller vidta andra åtgärder för verkställighet. Transportstyrelsen ska även redovisa influtna medel. Punkten e) gör det möjligt för Transportstyrelsen att behandla de uppgifter som behövs för att Transportstyrelsen ska kunna utföra sin tillsyn på vägtrafikområdet. Den tillsynsverksamhet som främst avses är tillsynen enligt i 5 a–b §§ FoL, lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening om motorbränslen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagarna, förordningen (2001:1085) om motorfordons avgasrening, förordningen (1985:838) om motorbränslen, produktsäkerhetsförordningen (2004:469), förordningen (2001:1084) om buller från viss utomhusutrustning och förordningen (1998:1079) om avgaskrav för vissa förbränningsmotordrivna mobila maskiner samt 8 kap. 22 § . Ändamålet är inte begränsat till tillsynen över fordon, utan medger att uppgifter får behandlas även för övrig tillsyn på vägtrafikområdet. I punkten f) anges att Transportstyrelsen får behandla personuppgifter för fullgörande av en för bindande internationell överenskommelse. Bestämmelsen medger Transportstyrelsen att behandla uppgifter i enlighet med dels sådana överenskommelser som efter godkännande har ingått, men även sådana överenskommelser som omfattas av regeringens normgivningskompetens samt Transportstyrelsens bemyndigande i 5 kap. 10 § vägtrafikdataförordningen. I den mån en internationell överenskommelse innebär att Transportstyrelsen är skyldig att fullgöra vissa arbetsuppgifter är behandlingen tillåten enligt detta ändamål. Även om överenskommelsen förutsätter frivillighet omfattas Transportstyrelsens behandling av detta ändamål. Den behandling som åsyftas är insamlande av data, sammanställningar av olika uppgifter, kontroll i databaser eller annat. Det kan röra sig om arbete som sträcker sig över (se närmare i avsnitt 8.9.4). Enligt punkten g får Transportstyrelsen behandla uppgifter för intern kontroll, utvärdering, uppföljning och planering av den egna verksamheten. Med intern kontroll avses intern tillsyn och kontroll av den löpande verksamheten, i motsats till den externa tillsynen som beskrivits ovan. Med utvärdering avses analys och värdering av kvalitet, effektivitet och resultat av en verksamhet i förhållande till de mål som bestämts för denna. Med uppföljning och planering avses att kartlägga verksamheten dvs. att följa upp verksamheten och planera för åtgärder som ska vidtas . Lydelsen gör det möjligt för Transportstyrelsen att bedriva verksamhetsuppföljning med individuppgifter. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 9.3.2. Bestämmelsen anger för vilka ändamål som stat eller kommun kan behandla personuppgifter för annan verksamhet än den som avses i 2 §. De verksamheter som omfattas är de som bedrivs med stöd av författning. Även annan verksamhet för vilken Transportstyrelsen ansvarar enligt lag eller annan författning än den som avses i 2 § omfattas. Bestämmelsen medger även en enskild som har delegerats författningsreglerad verksamhet att använda uppgifterna i den verksamheten. I punkten a) anges att personuppgifter får behandlas för kontroll av ordning och säkerhet i trafiken. Det är framförallt polisens verksamhet med trafikövervakning och utredning av trafikbrott eller andra brott där ansvaret åligger fordonsägaren som avses. Ett ytterligare exempel på när bestämmelsen kan komma att bli tillämplig är när polisen behöver uppgift om vem som är fordonsägare för att kunna uppfylla sin serviceskyldigheter gentemot allmänheten och behöver komma i kontakt med en fordonsägare vars fordon behöver flyttas, även om fordonet inte står olagligt parkerat. Enligt punkten b) får personuppgifter behandlas för kontroll av om ett fordon är tillförlitligt från trafiksäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt i trafik. Det som främst avses är kontroll enligt FoL eller annan från FoL hänvisad lagstiftning. Kontrollen kan ske av olika organ, t.ex. besiktningsorgan och polisen. Med kontroll avses samtliga de åtgärder som ankommer på kontrollorganen. Detta innebär i praktiken att uppgifter från fordonsdatabasen t.ex. får användas av besiktningsorganen i dess besiktningsverksamhet. Dock ingår inte besiktningsorganens marknadsföringsåtgärder i detta ändamål. För dessa situationer är bestämmelsen om direkt marknadsföring tillämplig där den enskilde har möjlighet att enligt 11 § PUL motsätta sig behandling för ett sådant syfte (se 4 § punkten f). Punkten c) medger att uppgifter får behandlas för att utgöra underlag för utredningar, beslut och kontroller av olika skatter och avgifter relaterade till fordonsinnehav. Här avses i första hand de beslut som fattar i enlighet med VTSL och lagen (2004:629) om trängselskatt. behöver även uppgifter för att utföra utredningar, fatta beslut och kräva in betalning m.m. för andra skatter än sådana som omfattas av dessa lagar, t.ex. i ärenden angående införsel av motorfordon. Informationen från registret används även i kontrollverksamhet, t.ex. vid kontroll av förmån av bil. Ytterligare exempel är polismyndighetens beslut enligt FelPL. Vidare får uppgifterna användas för att ge möjlighet att kontrollera innehav av trafikförsäkring och för att ta ut trafikförsäkringsavgift enligt trafikskadelagen (1975:1410).