sou · GZB342 · 2011-05-04 00:00:00 — Om det finns särskilda skäl får tingsrätten för ett särskilt mål eller ärende förordna den som har varit ordinarie domare i tings- rätten eller den som är ordinarie domare i en annan tingsrätt att tjänstgöra som ordförande. Regeringen förordnar i sänder dem som skall tjänst- göra som ekonomiska experter enligt 1 kap. 8 § och 2 kap. 4 a §. får vid be- hov ytterligare personer förord- nas för återstående del av peri- oden. Inträffar medan en eko- nomisk expert deltar i behand- lingen av ett mål en omständig- het som medför att förordnan- det skall upphöra att gälla, skall förordnandet oberoende därav anses ha fortsatt giltighet såvitt avser det pågående målet. Den som skall tjänstgöra som ekonomisk expert skall vara svensk medborgare och får ej vara under- årig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken. Regeringen förordnar i sänder dem som ska tjänst- göra som ekonomiska experter enligt 8 § och 2 kap. 4 a §. får vid behov ytterligare personer förordnas för återstående del av perioden. Inträffar medan en ekonomisk expert deltar i behandlingen av ett mål en omständighet som medför att förordnandet ska upp- höra att gälla, ska förordnandet oberoende därav anses ha fort- satt giltighet såvitt avser det på- gående målet. När tre eller flera lagfarna dom- are ingår i hovrättens samman- sättning ska ordföranden vara ordinarie domare i hovrätten. Minst ytterligare en ledamot ska vara eller ha varit ordinarie dom- are eller hyresråd. En domare som utsetts enligt 8 kap. 4 § lagen (2011:000) om 1 Senaste lydelse 1988:1260. domstolar och domare jämställs vid tillämpningen av första stycket med ordinarie domare. Om det finns särskilda skäl får hovrätten för ett särskilt mål eller ärende förordna den som har varit ordinarie domare i hovrätten eller den som är ordinarie domare i en annan hovrätt att tjänstgöra som ordförande. Varje domstol bestämmer själv hur mål och ärenden ska fördelas mellan enskilda domare. Fördel- ningen får inte vara ägnad att på- verka målens eller ärendenas ut- gång. Fördelningen ska vara baserad på i förväg fastställda objektiva kriterier som är ägnade att med- föra en rimlig arbetsfördelning och ett effektivt utnyttjande av såväl domstolens resurser som domar- nas särskilda kunskaper. Om det föreligger särskilda skäl får dom- stolen besluta att visst mål ska för- delas på annat sätt än vad som följer av dessa kriterier. Den som vid en tillämpning av bestämmelsen i 13 § inte skulle få handlägga ett mål, får inte heller vidta åtgärder som påverkar hur målet fördelas mellan enskilda domare. Om samtliga domare vid dom- stolen är jäviga får den domare som leder arbetet vid domstolen trots bestämmelsen i första stycket förordna domare vid annan dom- stol att handlägga målet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled Härigenom föreskrivs att i 44 § lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ska ordet domsaga bytas ut mot domkrets. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred Härigenom föreskrivs att i 24 och 49 §§ lagen (1933:269) om ägofred ska ordet domsaga bytas ut mot domkretsen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1970:417) om marknads- domstol m.m. dels att 7 § ska upphöra att gälla, dels att 6 § ska ha följande lydelse. I lagen (2010:1390) om ut- nämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnäm- ning av ordförande i domstolen. Vice ordförande, öv- riga ledamöter och ersättare för- ordnas av regeringen . I lagen (2011:000) om dom- stolar och domare finns bestäm- melser om utnämning av ord- förande i . Vice ordförande, övriga leda- möter och ersättare förordnas av regeringen . Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2010:1396. lag om upphävande av lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar ska upphöra att gälla . lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs i fråga om förvaltningsprocesslagen (1971:291) att det i lagen ska införas 19 nya bestämmelser, 2 a–o §§, 24 a §, 30 a § och 41 a–b §§ samt rubriker närmast före 2 a §, 2 e § och 2 j § av följande lydelse. Ett beslut ska överklagas till den förvaltningsrätt inom vars dom- krets ärendet först prövats, om det inte för ett visst slag av mål före- skrivs annat i lag eller förordning. Förekommer det vid mer än en förvaltningsrätt flera mål som har nära samband med varandra, får målen handläggas vid en av göras utan avsevärd olägenhet för En förvaltningsrätt får, om det finns särskilda skäl och det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon part, lämna över ett mål till handlägger sådana mål. föreskrifter om överlämnande av mål mellan förvaltningsrätter. även en fråga som det ankommer på regeringen att avgöra ska för- valtningsrätten överlämna målet till kammarrätten för handlägg- ning enligt 2 f §. En förvaltningsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, om inte annat följer av 2 d §. Om en av nämnde- männen får förhinder sedan hand- läggningen har påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lag- farna domare utökas med en ut- över vad som följer av första stycket. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Om någon eller några av ledamöterna får förhinder sedan handlägg- ningen har påbörjats gäller första stycket andra meningen i fråga om domförhet. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering, av mål om laglighetsprövning enligt kommunallagen och av vissa mål om elektronisk kommunikation finns, förutom i 2 d §, bestäm- melser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), kommunallagen (1991:900) respektive lagen (2003:389) om elektronisk kom- munikation. En förvaltningsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. vid åtgärd som avser endast 2.vid förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av en annan förvaltningsrätt, 3.vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende och 4.vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är en förvalt- ningsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. Åtgärder som avser endast be- redandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör för- behållas lagfarna domare får ut- föras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfar- enhet och som är anställd vid för- valtningsrätten eller vid en tings- rätt på samma ort som förvalt- ningsrätten. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande i sak av 1.mål av enkel beskaffenhet, 2.mål enligt lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i be- skattningsförfarandet, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighets- taxeringslagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar, visa upp handling eller lämna kontrolluppgift enligt skatteförfattningarna, 3. mål om omhän- dertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga, mål om vård i enskildhet enligt 15 b § samma lag, mål om avskildhet enligt 15 c § samma lag, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § samma lag, mål om omedel- bart omhändertagande enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om vård i enskildhet eller avskildhet enligt 34 § samma lag, mål om vård i enskildhet enligt 14 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, mål om av- skildhet enligt 17 § samma lag, (2004:168), mål enligt 12 § första stycket och 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångs- vård, mål enligt 18 § första stycket 3–5 och 9 när det gäller de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 6 lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk vård, mål om förvar och uppsikt enligt utlänningslagen (2005:716), mål enligt lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., mål enligt fäng- elselagen (2010:610) samt mål enligt lagen (1963:193) om sam- arbete med , , och angående verk- ställighet av straff m.m., 4.mål enligt folkbokförings- författningarna, mål rörande pre- liminär skatt eller om anstånd med att betala skatt eller avgifter enligt skatteförfattningarna, 5.mål enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling eller lagen (2007:1092) om upphand- ling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, 6.mål som avser en fråga av betydelse för inkomstbeskattningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av prisbas- beloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, 7.mål enligt lagen (2004:629) om trängselskatt och 8.mål enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Kammarrätts sammansättning, m.m. Förekommer det vid mer än en kammarrätt flera mål som har nära samband med varandra, får målen handläggas vid en av kam- marrätterna, om det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon part. En kammarrätt får, om det finns särskilda skäl och det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon part, lämna över ett mål till en annan kammarrätt som handlägger sådana mål. Närmare föreskrifter om över- lämnande av mål mellan kammar- rätter meddelas av regeringen. Innefattar besvär även fråga, som det ankommer på regeringen att avgöra, och finner kammar- rätten frågorna ej böra avgöras var för sig, ska kammarrätten med eget utlåtande överlämna målet till regeringens prövning. En kammarrätt är domför med tre lagfarna ledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter får inte sitta i rätten. När det är särskilt föreskrivet att nämndemän ska ingå i rätten, är en kammarrätt domför med tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Fler än fyra lag- farna ledamöter och tre nämnde- män får i sådant fall inte sitta i rätten. En kammarrätt är dock domför utan nämndemän 1. vid prövning av överklag- ande av beslut som inte innebär att målet avgörs, 2. vid förordnande om saken i avvaktan på målets avgörande och vid annan åtgärd som avser en- dast måls beredande, eller 3. vid beslut varigenom dom- stolen skiljer sig från målet utan att detta prövats i sak. Handläggs ett mål som avses i andra stycket gemensamt med ett annat mål, får nämndemän delta vid handläggningen även av det Bestämmelser om domförhet vid behandling av vissa mål finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), kommunallagen (1991:900), lagen (2003:389) om elektronisk kom- munikation, och lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd är kammar- rätten domför med två ledamöter, om de är ense om slutet. Det- samma gäller vid behandling av andra frågor i mål där pröv- ningstillstånd krävs för prövning av överklagande, om frågorna be- handlas före eller i samband med frågan om prövningstillstånd. Vid behandling av en fråga om avvis- ning av ett överklagande på grund av att det har kommit in för sent är kammarrätten domför med två ledamöter, om de är ense om slutet. Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse är kammar- rätten domför med en lagfaren domare. Åtgärder som avser endast be- redandet av ett mål får utföras av en lagfaren ledamot i kammar- rätten eller, om de inte är av så- dant slag att de bör förbehållas lagfarna ledamöter, av en annan tjänsteman i kammarrätten som har tillräcklig kunskap och erfar- enhet. Regeringen meddelar när- mare föreskrifter om detta. När två eller flera lagfarna domare ingår i kammarrättens sammansättning ska ordföranden vara ordinarie domare i kammar- rätten. När tre eller flera lagfarna domare ingår i kammarrättens sammansättning ska minst ytter- ligare en ledamot vara eller ha varit ordinarie domare. En domare som utsetts enligt 11 kap. 4 § lagen (2011:000) om domstolar och domare jämställs vid tillämpningen av första stycket med ordinarie domare. Om det finns särskilda skäl får kammarrätten för ett särskilt mål förordna den som har varit ordi- narie domare i kammarrätten eller den som är ordinarie domare i en annan kammarrätt att tjänstgöra som ordförande. Bestämmelser om särskild sam- mansättning av kammarrätt vid behandling av vissa mål finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), kommunallagen (1991:900), lagen (2003:389) om elektronisk kom- munikation och lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Rätten ska, om inte annat följer av andra och tredje styckena eller 2 k § andra stycket, bestå av minst fem ledamöter vid pröv- ning av själva saken i 1.mål där prövningstillstånd har beviljats av Högsta förvalt- ningsdomstolen, 2.mål där Högsta förvaltnings- domstolen är första domstolsinstans, 3.mål som avses i 35 § tredje stycket, och 4.mål om resning eller åter- ställande av försutten tid, om pröv- ningen inte är enkel. I mål som avses i första stycket är rätten domför med fyra leda- möter om tre av dessa är ense om slutet. I mål om rättsprövning enligt lagen (2006:304) om rättspröv- ning av vissa regeringsbeslut får rätten bestå av tre eller fyra leda- möter om det är fråga om att av- visa en för sent inkommen an- sökan eller om prövningen annars är enkel. När Högsta förvaltningsdom- stolen avger ett sådant yttrande som avses i 2 § lagen (1974:579) om handläggningen av nådeären- den ska rätten bestå av minst tre ledamöter. I andra fall än sådana som av- ses i 2 j § beslutar Högsta förvalt- ningsdomstolen för varje mål eller ärende hur många ledamöter som ska ingå i rätten. Det som sägs i första stycket gäller även vid prövning av 1. frågor om beviljande av pröv- ningstillstånd i kammarrätt, och 2. överklagade beslut enligt vilka ett överklagande har av- visats som för sent inkommet. Fler än sju ledamöter får inte ingå i rätten, om inte annat följer av 2 m §. Om det vid överläggning till dom eller beslut framkommer att den mening som råder i rätten avviker från en rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit an- tagen av Högsta förvaltnings- domstolen, får rätten besluta att målet eller, om det är lämpligt, en viss fråga i målet ska avgöras av i dess helhet. Ett sådant beslut får också meddelas om det i annat fall är av särskild betydelse för rättstillämpningen att målet eller en viss fråga avgörs av i dess helhet. Om det i olika domar eller beslut av Högsta förvaltnings- domstolen har kommit till uttryck mot varandra stridande åsikter i fråga om en viss rättsgrundsats eller lagtolkning, gäller första stycket första meningen endast om rätten finner att den rådande meningen avviker från den dom eller det beslut som meddelades senast. När ett mål eller en fråga av- görs av Högsta förvaltningsdom- stolen i dess helhet ska alla justitieråd som inte har förhinder delta i avgörandet. Om rätten består av fler än två ledamöter och en av dessa får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten ändå dom- för. När Högsta förvaltningsdom- stolen behandlar en ansökan om resning i ett mål eller ärende som har avgjorts av Högsta förvalt- ningsdomstolen, får inte någon ledamot som deltagit i det tidi- gare avgörandet ingå i rätten, om ett tillräckligt antal ledamöter ändå finns tillgängligt inom domstolen. Regeringen får på begäran av allmän förvaltningsdomstol för- ordna särskilda sakkunniga med uppgift att till- handagå domstolen med utlåtan- den. I fråga om omröstning i all- män förvaltningsdomstol gäller bestämmelserna i 16 och 29 kap. om omröstning i tillämpliga delar. I fråga om fördelning av mål mellan enskilda domare gäller be- stämmelserna i 4 kap. 1 och 16 §§ . De som står i sådant förhåll- ande till varandra som anges i 4 kap. 12 § får inte sitta som domare i rätten. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenom föreskrivs att i fråga om skadeståndslagen (1972:207) att de i 3 kap. 10 § gjorda hänvisningarna till 2 kap. 2 § och 3 kap. 3 § ska bytas ut mot hänvisningar till 3 kap. 2 och 3 §§ lagen (2011:000) om domstolar och domare. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder ska ha följande lydelse. Hyresråd är ordförande i arrendenämnd. Ett av hyresråden i arrendenämnden i , respektive ska vara chef för nämnden. I annan arrendenämnd är lagmannen i tings- rätten på samma ort som arrendenämnden chef för nämnden. råd tillika chef för arrende- råd tillika chef för arrende- Vid utnämning av dessa ska lagen (2010:1390) om utnäm- (2011:000) om domstolar och dom- nämnd förordnar regeringen eller nämnd förordnar regeringen eller den myndighet som regeringen den myndighet som regeringen bestämmer lämpligt antal andra bestämmer lämpligt antal andra Innan annan ledamot än ordförande förordnas, ska sådan riks- organisation av jordägare eller arrendatorer som med hänsyn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl företräda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att av- ge förslag. Till tjänstgöring i nämnden ska, med iakttagande av vad som sägs i 2 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ären- dets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2010:1402. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister dels att 3 kap. 1 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny bestämmelse, 3 kap. 2 a §, av följande lydelse. Arbetsdomstolen består av högst fyra ordförande, högst fyra vice ordförande samt sjutton andra ledamöter. En av ordförandena ska vara chef för domstolen. Ledamot ska vara svensk med- borgare och får inte vara under- årig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Innan en ledamot börjar tjänstgöra i Arbetsdom- stolen, ska han eller hon ha avlagt domared. För annan ledamot än ordförande ska det finnas högst tre er- sättare. Det som sägs i denna lag om ledamot gäller även ersättare, om inte annat särskilt anges. I lagen (2010:1390) om ut- I lagen (2011:000) om dom- nämning av ordinarie domare stolar och domare finns bestäm- finns bestämmelser om utnäm- melser om utnämning av ord- ning av ordförande tillika chef förande tillika chef och övriga och övriga ordförande i dom- ordförande i domstolen. ledamöter och ersättare förord- ersättare förordnas av regeringen nas av regeringen . 4 Senaste lydelse 2010:1448. När Arbetsdomstolen samman- träder med tre lagfarna domare ska en ordförande eller en vice ordförande som tilldelats målet föra ordet. Minst en av de andra domarna ska vara ordförande eller vice ordförande i domstolen. Förberedande åtgärder och sådan handläggning som avses i 7 § 1 kan enligt ordförandes uppdrag också utföras av annan lagfaren an- ställd vid domstolen, vilken förordnats därtill av domstolen. Därutöver kan även handläggning som avses i 7 § 6–10 enligt ordförandes uppdrag utföras av sådan annan lagfaren anställd vid domstolen, som efter att ha vunnit tillräcklig erfarenhet förordnats därtill av domstolen. När Arbetsdomstolen samman- träder med tre lagfarna domare får en av de domarna vara en lag- faren anställd som fått förord- nande enligt andra stycket. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 1992:124. lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:729) om Patent- besvärsrätten dels att 2 och 3 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 4 § ska lyda Sammansättning m.m. dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det införs två nya bestämmelser, 4 a § och 6 a §, av följande lydelse. Vid handläggning av mål med Ytterligare en ledamot bör inneha eller ha innehaft anställning som I fråga om fördelning av mål mellan enskilda domare gäller 4 kap. 1 och 16 §§ rättegångs- balken. Ledamot i Patentbesvärsrätten skall vara svensk medborgare och ha avlagt domared. Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får ej utöva befatt- ning som ledamot. Första stycket gäller även före- dragande hos Patentbesvärsrätten som ej är ledamot. 6 Senaste lydelse 1988:1291. De som står i sådant för- hållande till varandra som sägs i 4 kap. 12 § får ej tjänstgöra som leda- möter i Patentbesvärsrätten. De som står i sådant för- hållande till varandra som sägs i 4 kap. 12 § får ej sitta som domare i rätten. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 8 och 9 §§ samt 22 kap. 4–6 §§ fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ska ha följande lydelse. Vid prövning av mål om Vid prövning av mål om ningsrätten av en lagfaren dom- ningsrätten av en lagfaren dom- are, en värderingsteknisk leda- are, en värderingsteknisk leda- mot samt två nämndemän som mot samt två nämndemän som särskilt utsetts för att delta vid särskilt utsetts för att delta vid behandlingen av sådana mål. behandlingen av sådana mål. nu sagts gäller ej, om annat nu sagts gäller ej, om annat följer av 18 § lagen (1971:289) följer av 2 d § förvaltningspro- cesslagen (1971:291). Om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskild omständighet, får ytterligare antingen en värderings- teknisk ledamot eller en nämndeman ingå i rätten. Inträffar sedan handläggningen påbörjats förfall för en värderings- teknisk ledamot eller för en eller två av nämndemännen, är rätten ändå domför, om minst en värderingsteknisk ledamot och minst en nämndeman fortfarande ingår i rätten. Värderingsteknisk ledamot i förvaltningsrätt skall vara svensk medborgare och får inte vara un- derårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Han skall ha sakkunskap i fråga om fastighetsvärdering. Bland de värderingstekniska ledamöterna Värderingsteknisk ledamot ska ha sakkunskap i fråga om fastig- hetsvärdering. Bland de värder- ingstekniska ledamöterna ska finnas företrädd sådan sakkun- skap beträffande olika slag av fastigheter. 7Senaste lydelse 2009:793. 8Senaste lydelse 2009:793. Särskilda ledamöter ska inte kallas in till handläggning av1. mål som rör en rättsfråga som inte kräver teknisk sakkunskap,2. mål i en serie, om särskilda ledamöter har deltagit, när kam- marrätten har avgjort något annat mål i serien, och den fråga som förekommer i målet har prövats i det andra målet, eller3. mål om taxering av fastighet som utgörs av obebyggd tomt eller som till huvudsaklig del används för bostadsändamål, om det inte på grund av målets art finns skäl för att särskilda ledamöter deltar i handläggningen. skall finnas företrädd sådan sak- kunskap beträffande olika slag av fastigheter. Bestämmelsen i 20 § andra stycket lagen (1971:289) om all- männa förvaltningsdomstolar skall också tillämpas beträffande vär- deringsteknisk ledamot. Bestämmelsen i 4 § andra stycket lagen (2011:000) om nämndemän ska också tillämpas beträffande värderingsteknisk ledamot. Vid prövning av mål om allmän eller förenklad fastighets- taxering består kammarrätt av tre lagfarna ledamöter samt två av de särskilda ledamöter som avses i 5 §. Utevaro av en av de särskilda ledamöterna hindrar dock inte att mål avgörs om tre av kammar- rättens ledamöter är ense om slutet. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får regeringen be- träffande vissa grupper av ifråga- varande mål föreskriva, att be- stämmelsen om att särskilda leda- möter skall delta vid målens pröv- ning inte skall tillämpas. Regeringen förordnar för högst i sänder för varje kam- marrätt minst nio, högst tjugo i praktiska värv förfarna personer med god kännedom om fastighetsförhållanden i allmänhet att efter kallelse inträda såsom ledamöter i kammarrätten vid handläggning 9Senaste lydelse 2001:1218. 10Senaste lydelse 2009:1407.