sou · GZB344 · 2011-04-29 00:00:00 — 3.var fjärrvärmekunden kan finna information om nätinnehava- rens priser för distribution av fjärrvärme, 4.den tid som avtalet löper, 5.avtalet tillåter nätinnehavaren att göra en ensidig ändring av ett avtalsvillkor och om förutsättningarna för att göra en sådan ändring, 6.villkoren för uppsägning av avtalet, 7.nätinnehavarens ersättningsansvar om denne inte uppfyller avtalet, 8.vem som svarar för kostnader för en återställning efter a)en anslutning till fjärrvärmeverksamheten, b)ett underhåll av rörledningarna, eller c)ett borttagande av anslutningen. 15–18 §§ behandlar vad som ska ingå, som minimikrav, i de olika avtalen som kommer att behövas vid en åtskillnad av verksam- heterna på grund av tredjepartstillträde. För en närmare redo- görelse av avtalsinnehållen och vad de olika villkoren syftar till att säkerställa se vidare i betänkandets kapitel 6 (avsnitt 6.5). Distribution av fjärrvärme till konsumenter Avbrytande av distributionen vid avtalsbrott 19 § Distribution av fjärrvärme till en konsument får avbrytas om konsumenten har försummat sina skyldigheter enligt avtalet och för- summelsen är ett väsentligt avtalsbrott. Distributionen får dock endast avbrytas om konsumenten inte följer en skriftlig uppmaning att inom en angiven och skälig tid uppfylla sina skyldigheter enligt avtalet. Om försummelsen gäller något annat än att konsumenten inte betalat enligt avtalet ska den skriftliga uppmaningen innehålla en underrättelse om att distributionen av fjärrvärme kan avbrytas om uppmaningen inte följs. Om omständigheterna ger anledning att befara att ett avbrott i distributionen kan medföra en inte obetydlig personskada eller om- fattande sakskada får distributionen av fjärrvärme inte avbrytas. Detta gäller dock inte om konsumentens handlande varit otillbörligt. 20 § Om en konsument inte betalat enligt avtalet får distributionen av fjärrvärme avbrytas om, utöver vad som anges i 19 § första och tredje styckena, 1.nätinnehavarens fordran är ostridig, 2.konsumenten inte följt den skriftliga uppmaningen att betala fordran och konsumenten därefter delgetts en skriftlig påminnelse att betala från delgivningen, 3.påminnelsen innehöll en underrättelse om att distributionen av fjärrvärme kan avbrytas om fordran inte betalas, och 4.ett meddelande om innehållet i påminnelsen har sänts till social- nämnden i den kommun där konsumenten får fjärrvärme distribue- rad. Distributionen av fjärrvärme får inte avbrytas om fordran har betalats eller socialnämnden inom den tid som anges i första stycket 2 har meddelat nätinnehavaren att nämnden betalar fordran. 21 § Underrättelser och meddelanden enligt 20 § ska lämnas enligt formulär som fastställs av regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer. 22 § En nätinnehavare har rätt till skälig ersättning av en konsument för kostnader med anledning av åtgärder enligt 19 och 20 §§. Avbrytande av distributionen av säkerhetsskäl m.m. 23 § En nätinnehavare får avbryta distributionen av fjärrvärme till en konsument för att genomföra en åtgärd som syftar till 1.att undvika personskada eller omfattande sakskada, 2.att bygga ut fjärrvärmeverksamheten, eller 3.en god distributionssäkerhet. Avbrottet får inte pågå längre än vad som är nödvändigt för att genomföra åtgärden. Nätinnehavaren ska underrätta konsumenten om ett kommande avbrott, om det går att förutse att avbrottet inte blir kort- varigt. Konsumenten ska underrättas personligen eller, om det är lämpligt, genom anslag. Ersättningsansvar vid avbrytande av distribution 24 § En nätinnehavare ska ersätta skada som en konsument orsakas genom att distributionen av fjärrvärme avbryts på grund av konsu- mentens försummelse, om inte distributionen av fjärrvärme får avbrytas enligt 19 eller 20 §. 25 § En nätinnehavare ska ersätta skada som en konsument orsakas genom att distributionen av fjärrvärme avbryts utan att det beror på konsumentens försummelse och utan att nätinnehavare har rätt att avbryta distributionen enligt 23 § första stycket. Detsamma gäller skada som en konsument orsakas genom att 1.ett avbrott som avses i 23 § första stycket pågår längre än vad som är nödvändigt för att genomföra åtgärden, eller 2.konsumenten inte underrättats enligt 23 § tredje stycket om ett kommande avbrott som avses i 23 § första stycket. Ersättningsskyldighet för skada föreligger dock inte om nätinne- havaren visar att avbrottet i distributionen av fjärrvärme beror på ett hinder utanför dennes kontroll som denne inte skäligen kunde för- väntas ha räknat med och vars följder det inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Beror avbrottet på någon som nätinnehavaren har anlitat för underhåll, reparation eller liknande arbete, är nätinnehavaren fri från skadeståndsskyldighet endast om den som anlitats skulle vara fri från skadeståndsskyldighet enligt tredje stycket. 26 § Skadestånd enligt 24 och 25 §§ omfattar ersättning för utgifter, inkomstbortfall och annan förlust. 27 § Om skyldigheten att betala skadestånd till en konsument enligt 24 och 25 §§ är oskäligt betungande med hänsyn till de ekonomiska förhållandena hos nätinnehavaren får skadeståndet jämkas efter vad som är skäligt. Vid bedömningen om skadeståndsskyldigheten är oskäligt betung- ande för ska hänsyn även tas till befintliga försäkringar och försäk- ringsmöjligheter, förutsättningarna att förutse och hindra skadan samt andra särskilda omständigheter. 28 § En rätt till ersättning är förlorad om inte konsumenten under- rättar nätinnehavaren om anspråket på ersättning från det att skadan inträffade. Har ett meddelande om anspråk på ersättning lämnats in för befordran med post eller avsänts på annat ändamålsenligt sätt, anses en underrättelse om anspråket ha skett när detta gjordes. Samtliga bestämmelser som avser avtalsinnehåll avseende distribu- tion och kundens rättigheter har sin motsvarighet i nuvarande bestämmelser i fjärrvärmelagen, bortsett från att någon förhand- lingsrätt avseende pris inte längre föreligger eftersom priset regle- ras. Det finns inte heller någon möjlighet till medling. 12.4Tillsyn, överklagande m.m. 1 § ska utöva tillsyn över lagens efterlevnad. får meddela de förelägganden som behövs för efterlevnaden av bestämmelserna. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. 2 § har rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. En sådan begäran får förenas med vite. Särskild tillsyn och aktiv marknadsövervakning är viktigt på omreglerade och ej fullt fungerande marknader. Generellt innebär tillsynen granskning av att verksamheten uppfyller de krav som framgår av lagen och förordningar och föreskrifter meddelade med stöd av lagen. Tillsynen ska även omfatta de målbestämmelser som finns i lagen. I tillsynsuppdraget ligger vidare att utforma allmänna råd och rekommendationer för att få till stånd en enhetlig tillämp- ning av bestämmelserna, liksom att sprida de erfarenheter som fås genom tillsynen. Vid en begäran om anslutning enligt 1 kap. 4 § kan tillsynsmyndigheten behöva utfärda föreläggande för att en sådan anslutning ska kunna komma till stånd. Finner tillsynsmyn- digheten att de uppställda villkoren för en anslutning inte är skäliga har myndigheten möjlighet att utfärda föreläggande om att justera villkoren så att de av tillsynsmyndigheten kan anses skäliga. I detta ligger således en skälighetsbedömning. har även möjlighet att utfärda föreläggande att faktiskt ansluta den som begär detta, om villkoren är uppfyllda. Möjligheten att förena ett föreläggande med vite innebär emellertid inte att vitesföreläggande ska vara det första alternativet, utan endast tillgripas då situationen kräver det, t.ex. då en nätinnehavare trots upprepade förelägganden inte efterföljer sina skyldigheter. 3 § beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut fattat av en förvaltningsmyndighet är generellt sett över- klagbart, av den det angår om det går denne emot. Behov av att kunna påkalla ingripande av en högre instans föreligger alltid om någon drabbas av personliga eller ekonomiska konsekvenser av be- slutet. Överklagandemöjligheter föreligger redan i fjärrvärmelagen i vissa avseenden. De beslut som det här kan bli fråga om – bortsett från den förvaltningsrättsliga möjligheten att överklaga föreläggan- den såväl med som utan vite – blir följaktligen beslut avseende vill- koren för anslutningsskyldighet enligt 1 kap. 4 § respektive ett åläggande att särskilja verksamheterna i enlighet med 1 kap. 8 § i fråga om konkurrensbedömningen. 4 § beslut enligt 1 kap. 4 § och 8 § gäller utan hinder av att det överklagas. (2002), Competition, Innovation and Productivity Growth: A Review of Theory and Evidence, Working Papers no. 317, Economics Department , och , S. (2001), Svensk fjärrvärme – ägare, priser och lönsamhet, 2001:3 (2009), Fjärrvärme i – En analys av priser och lönsamhet i svenska fjärrvärmeföretag, FVB 2009- 03-03 , och , S. (2005), Fjärrvärme i – en analys av råvarukostnader, ägande, jämställdhet, priser och lönsamhet i svenska fjärrvärmeföretag, FVB kommuns hemsida (), Avfall (2009), Klimatpåverkan från import av brännbart avfall, Avfall 2009:06 En problematisk grundlagsändring, 1994, s. 920 f., Grundlagen och fastighetsrätten, 1996 samt Egendomsskyddet – den senaste utvecklingen, till , 1999 Bernstad, A. (2009) Fjärrvärme och – från ett lokalt till ett regionalt perspektiv, Handelskammarens rapport nr 4 2009 Björnerstedt, J. och , M. (2011), The market for district heating in : an empirical analysis of the relevant product market, CRMA Working Paper 2011-01. 01.pdf Grönkvist, S. , M. (2009), Restvärme från industrier och värmeåtervinning från lokaler, Fjärrsyn rapport 2009:12 Dahlroth, B. (2009), Öppnade fjärrvärmenät i , kon- sultrapport framtagen på uppdrag av Fastighetsägarna , Heat Nordic och Djuric, D. I. , M. , D. fjärr- värmenät och – en tvärvetenskaplig studie av ett regionalt energisystem, Ds 2009:63, femte nationalrapport om klimatförändringar EIFS 2010:1, föreskrifter och all- männa råd om redovisning av fjärrvärmeverksamhet Elforsk (2007), El från nya anläggningar 2007, rapport 07:50 Elforsk (2008), Konsekvenser för energi- och skogssektorn av förändrad efterfrågan på biomassa – sammanfattande rapport, Elforsk rapport 08:60, (2007), Åtskillnad mellan handel med el och produktion av el (2008), Uppvärmning i , (2009a), Förhandsreglering av elnätstariffer – principiella val i viktiga frågor, EI R2009:09 (2009b), Särredovisning av fjärr- värmeverksamhet – Är nuvarande reglering tillräcklig för att hantera riskerna för korssubventionering och prisdiskrimi- nering?, EI R2009:11 (2009c), Uppvärmning i , EI R2009:07 (2010a), Ökat inflytande för kund- erna på elmarknaden – Timmätning för elkunder med abonne- mang om högst , EI R2010:22 (2010b), Uppvärmning i , EI R2010:04 (2010c), Förhandsregleringens krav på effektiviseringar, EI R2010:11 (2008a), Yttrande dnr 510-08-1552 angående miljöbelastning av bergvärme som uppvärmning jämfört med fjärrvärme producerad med biobränsle (MÖD 2009:7) (2008b), Analys av metoder för att öka incita- ment för spillvärmesamarbeten, ER 2008:16 (2008c), Styrmedel för industriell spillvärme – en förstudie, ER 2008:15 (2009), Trygg energiförsörjning 2009 – En översiktlig analys av risker och sårbarheter i energiförsörjning, ER 2009:31 (2010), Energiläget i siffror 2010, ET2010:46 Energimyndigheten (2011a), Energistatistik för småhus, ES 2011:01 (2011b), Energistatistik för flerbostadshus, ES 2011:02 (2011c), Energistatistik för lokaler 2009, ES 2011:03 (2010), Samhällsekonomiska vinster med regio- nala fjärrvärmenät – en fallstudie över västra , examens- arbete vid samhälle, Miljö- och energisystem, och rådets direktiv (2003/54/EG) om gemen- samma regler för den inre marknaden för el och rådets direktiv (2003/55/EG) om gemen- samma regler för den inre marknaden för naturgas och rådets direktiv (2006/32/EG) om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster Fastighetsbranschens utvecklingsforum (2006), Smart energiupp- handling – tips och råd, Fortums hemsida (), fjarrvarmeverksamheterna-utanfor-stockholm/ Fortum Värme (2005), Möjlighetsstudie: Nätintegration , rapport från projekt som samfinansierats av Fortum Värme och stadsbyggnadskontor, , G. och , M. (2011), TPA med kundperspektiv, på uppdrag av Ganslandt, M. (2010a). Lönsamhet och avkastning i fjärrvärme- branschen, Celec, konsultrapport framtagen på uppdrag av Fortum Värme Ganslandt, M. (2010b), Underavkastning och subventionering i den svenska fjärrvärmebranschen, Celec, konsultrapport på uppdrag av Fortum Värme God hemsida (), , J. m.fl. (2009), Miljövärden och miljöprodukter för fjärr- värme och fjärrkyla, Fjärrsyn rapport 2009:24 , A., , J., , H., Stridsman, D., , och , E. (2009), Fjärrvärmen – behovet, forskningsrapport inom ramen för Svensk Fjärrvärmes forsknings- program Fjärrsyn (2008), Förbud mot fasta avgifter inom energi- sektorn, i Joskow, P. (2006), Incentive Regulation in Theory and Practice: Electricity Disbribution and , , January 21, 2006 (2006), Modell över fjärrvärmesystem och kraft- värmens möjligheter – en del av klimatlösningen, konsultrapport på uppdrag av , Kraft&Kulturs hemsida () Muren, A. (2011), Bör naturliga monopol regleras? Exemplet fjärrvärme och ekonomisk teori, rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2011:2 Mårdsjö, O. (2007), Värmemarknaden och storkunderna, rapport 2007:1 Nils-Holgerssongruppen (2010), Fastigheten genom – en avgiftsstudie , OKGs hemsida (), Proposition 1983/84:92, Avtalsvillkor mellan näringsidkare Proposition 1990/91:117, Om en ny kommunallag Proposition 1993/94:117, Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor Proposition 1993/94:162, Handel med el i konkurrens Proposition 1996/97: 84, En uthållig energiförsörjning Proposition 1999/2000:57, Ökad konkurrens på mobiltelemarknaden Proposition 2002/03:110, Lag om elektronisk kommunikation m.m. Proposition 2007/08:60, Fjärrvärmelag m.m. Proposition 2007/08:73, Funktionell separation för bättre bred- bandskonkurrens Proposition 2008/09:141, Förhandsprövning av nättariffer Proposition 2008/09:145, Omreglering av apoteksmarknaden Proposition 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energi- politik, Klimat Proposition 2008/09:163, En sammanhållen klimat- och energi- politik, Energi Proposition 2010/11:73, Mätning, rapportering och debitering på fjärrvärmemarknaden (2009), Syntes av rapporter om tredjepartstillträde till fjärr- värmenät, , (2010), Systemkostnader i fjärrvärmenät, konsultrapport på uppdrag av , Scherer, F. M. och , D. (1990), Industrial market structure and economic performance, , , , Sernhed, K. och , J. (2009), Från bulkleverantör till energi- partner, rapport 2009:31 SOU 1999:5, Effektivare värme- och miljölösningar, delbetänkande från Värme- och gasmarknadsutredningen SOU 2004:136, Skäligt pris på fjärrvärme, delbetänkande av SOU 2005:23, BRASkatt? – Beskattning av avfall som förbränns, delbetänkande av SOU 2005:33, Fjärrvärme och kraftvärme , del- betänkande från SOU 2005:4, Liberalisering, regler och marknader, betänkande från SOU 2005:97, När en räcker – mastdelning för miljön, del- betänkande av Utredningen om samlokalisering för elektronisk kommunikation SOU 2008:125, En reformerad grundlag, slutbetänkande från SOU 2008:110, Vägen till ett energieffektivare , slut- betänkande av SOU 2008:25, Ett energieffektivare , delbetänkande av SOU 2008:25, Ett energieffektivare , delbetänkande från SOU 2010:30 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas – Fortsatt europeisk harmonisering, betänkande av Nya el- och gasmarknadsutredningen (2003), Flyttströmmar i – 2001, demografiska rapporter 2003:2 (2011), El-, gas- och fjärrvärmeförsörj- ningen 2009, Statistiska meddelanden EN 11 (2002), Effektförsörjning på den öppna elmark- naden, utredningsrapport Svensk Fjärrvärme (2007), Kulvertkostnadskatalog, rapport 2007:1 Svensk Fjärrvärme (2010), Fjärrvärmen fortsätter att växa – branschprognos till 2015, Svensk Fjärrvärmes hemsida (), filer/Fj%c3%a4rrkyla%20leveranser%20och%20int%c3%a4kte r%201996-%202009.xls Svensk Fjärrvärmes hemsida (), Regler för gällande från 2010-07-01, Svenskt Kvalitets Index (), Elbranschen och Fjärrvärme 2010, pressinformation Svenskt Kvalitets Index () Utvecklingen för hela ekono- min, pressinformation TMF (2007), Sågspån är en industriråvara! Rapport från TMF – Trä och möbelindustriförbundet, Vängby, S. Till frågan om 2 kap. 18 § andra stycket regerings- formen, 1996, s. 892 Wårell, L. och , P. (2010), Tredjepartstillträde till fjärr- värmenäten i tre svenska kommuner, konsultrapport från på uppdrag av , Wårell, L., , P. och Delsing, J. (2009), Brännhett om fjärrvärmen i , forskningsrapport inom ramen för Svensk Fjärrvärmes forskningsprogram Fjärrsyn (2010), Kan vi nyttja kylvattenvärmen i framtida kärnkraftverk?, Presentation vid Elforskdagen (2000), Tredjepartstillträde till fjärrvärmenät – del- rapport 4, underlagsrapport till (2007), Low Carbon District Heat in , Euro- heat & 4(2007):4, s 20–25 (2010), Ny reglering av lokala nät – Kvarvarande oklar- heter i presenterade förslag avseende kapitalbas och kapital- kostnad, yttrande till Fysikalisk storhet för arbete. multiplar av enheterna joule (J) eller wattimmar (Wh). Energi per tidsenhet. Som måttenhet används multiplar av enheterna (J/s) eller watt (W). = 103 (tusen) = 106 (miljon) = 109 (miljard) 000 = 1012 (biljon) 1 MJ = 1 000 kJ = 106 J = 1 000 GWh = 106 MWh = 109 kWh Utredning om tredjepartstillträde till En utredare ska närmare analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och därige- nom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarkna- derna. Syftet med att närmare utreda frågor om en lagstadgad sådan rätt är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepri- ser och en förbättrad miljö. Utredaren ska belysa för- och nack- delar samt göra en bedömning av förutsättningarna för ett lagstad- gat tredjepartstillträde, och lämna förslag till ett regelverk för tred- jepartstillträde samt vid behov förslag till finansiering. Utredaren ska redovisa uppdraget . Fjärrvärme består tekniskt sett av centraliserad produktion av värme som distribueras i ett rörledningssystem för uppvärmning av byggnader och för att tillgodose värmebehov inom industrin. Fjärr- värmen har byggts ut , framför allt av kommuner och kommunala energibolag och står för cirka hälften av den totala uppvärmningen av bostäder och lokaler i . levererades ca fjärrvärme. Fjärrvärmen har en viktig roll i omställningen av energisystemet. Den har bidragit till ett kraftigt minskat oljeberoende, ett effektivare energiutnyttjande, en allt större användning av förnybara bränslen, förbättrad luft- kvalitet i tätorter och minskade utsläpp av växthusgaser. En ökad användning av fjärrvärme är också en viktig förutsättning för ut- byggnad av kraftvärme, dvs. samtidig produktion av el och värme. Avreglerade energimarknader och tredjepartstillträde I samband med avregleringen av elmarknaden avreglerades också prissättningen på fjärrvärme. Vid avregleringen infördes bl.a. en bestämmelse för kommunala företag som bedriver produktion och handel med el som innebär att sådana företag ska bedriva verk- samheten på affärsmässig grund. Syftet var att kommunala elföre- tag inte får tillämpa självkostnadsprincipen, vilket är huvudprinci- pen vid verksamhet. Om kommunala elföretag tillämpar denna princip skulle det snedvrida konkurrensen gentemot privata elföretag. infördes en motsvarande bestämmelse för kommunala företag som bedriver distribution av fjärrvärme. Syftet med den bestämmelsen är att upprätthålla konkurrensneutraliteten mellan el och fjärrvärme. står kommunala fjärrvärmeföretag för av mängden distribuerad fjärrvärme i landet medan de privata fjärr- värmeföretagen svarar för . Resterande del står de statliga fjärrvärmeföretagen för. Det finns omkring 200 fjärrvär- meföretag i landet som omsatte ca . Avregleringarna på el- och gasmarknaderna har syftat till att möjliggöra konkurrens i produktionen och handeln med el och naturgas och därigenom skapa förutsättningar för mer effektiva energimarknader. Konsumenterna har fått möjlighet att fritt välja el- respektive naturgasleverantör. Genom avregleringarna har det införts regler om åtskillnad mellan distributionsverksamheter som utgör naturliga monopol och de konkurrensutsatta produktions- och handelsverksamheterna. Nät- och överföringstarifferna för distri- bution av el och naturgas har reglerats och ska vara skäliga och om- fattas av tillsyn av enligt el- respek- tive naturgaslagen. När det gäller fjärrvärme utgör distributionen av hetvatten ett naturligt monopol, vilket innebär att det normalt saknas ekono- miska förutsättningar för att bygga parallella fjärrvärmenät. Fjärr- värmenäten kan i detta avseende likställas med näten för överföring av el och naturgas. De skiljer sig dock i andra avseenden, t.ex. genom att de är lokala och inte skyddas av några koncessioner eller lik- Dagens regelverk innebär således att det inte finns någon rätt till tillträde, s.k. tredjepartstillträde, till ett fjärr- värmenät för någon annan än ägaren till fjärrvärmenätet. Det finns inte heller några regler med krav på åtskillnad av produktion och handel respektive distribution av fjärrvärme. I flera olika samman- hang har det emellertid framförts att ett liknande regelverk som gäller för el och naturgas, som bygger på tredjepartstillträde på icke-diskriminerande villkor, även borde införas för fjärrvärme- verksamhet. Begreppet tredjepartstillträde för fjärrvärmeverksamhet innebär att en tredje part, utöver fjärrvärmeleverantören och kunden, får tillträde till fjärrvärmenätet på icke- diskriminerande villkor och på ett eller annat sätt får avsättning för sin värme. Ett införande av tredjepartstillträde i fjärrvärmenäten skulle t.ex. kunna innebära att spillvärmeleverantörer kan sälja värme direkt till konsumenten genom att få tillträde till nätet för själva distributionen. Det finns emellertid ett flertal olika former för tredjepartstillträde, t.ex. delvis öppna nät för tredje part eller en gradvis öppning av fjärrvärmenät. (N 2003:03) beslutade den tidigare regeringen att tillsätta en utredning för att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på vär- memarknaderna (dir. 2002:160). (N 2003:03) hade bl.a. i uppdrag att analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde på fjärrvärmemarknaden och, om det bedömdes lämpligt, föreslå regler för detta. I uppdraget ingick också att analy- sera konsekvenser för samhälle, företag och miljö av möjlighet till tredjepartstillträde. Utredaren skulle även bedöma vilka tekniska och andra begränsningar som finns för tredjepartstillträde till fjärr- värmenäten. redovisade i betänkandet Fjärr- värme och kraftvärme (SOU 2005:33) bedömningen att ett lagstadgat tredjepartstillträde inte borde införas. Utredaren menade att varken konkurrensskäl, konsumentnytta eller miljö- hänsyn talade för att införa en tvångsvis reglerad rätt till tredje- partstillträde. Däremot föreslogs regler där innehavaren av ett fjärr- värmenät skulle åläggas en skyldighet att förhandla med en poten- tiell leverantör av värme. Om de båda parterna skulle anse att de behövde hjälp för att enas föreslogs en möjlighet att ansöka om medling vid en nyinrättad . Införande av krav på förhandlingsskyldighet för tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten I propositionen Fjärrvärmelag m.m. (prop. 2007/08:60) föreslogs till skillnad från utredningens förslag att det skulle räcka med att en av parterna skulle ansöka om medling vid . Propositionen godkändes av (bet. 2007/08:NU11, rskr. 2007/08:184) och fjärrvärmelagen (2008:263) trädde i kraft . Därmed infördes en skyldighet för fjärrvärmeföretag att förhandla med den som vill sälja värme till fjärrvärmeverksamheten.