sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Motsvarande andel bland kvinnorna är 15 pro- cent. Anledningar till det kan vara deltidssjukskrivningar eller natt- arbete. Balans mellan arbete och familjeliv Diagram 4 Orsak till deltidsarbete. Andel i procent som uppger respektive orsak. En förhållandevis stor andel deltidsarbetande kvinnor respektive män som uppger att de arbetar deltid till följd av orsaker kopplade till barnen. Dessa skäl kan vara av varierande karaktär och enkäten innehåller fyra olika alternativ. Bland såväl kvinnor som män är det vanligaste skälet att föräldern önskar få mer tid tillsammans med barnet/barnen. Svaren följer samma mönster för kvinnor och män, med den skillnaden att en större andel kvinnor har uppgett att de arbetar deltid till följd av orsaker som på olika sätt har med bar- net/barnen att göra. I diagram 5 nedan särredovisas orsakerna kopplade till barnen. Diagram 5 Orsak till deltidsarbete som avser omsorg om barnet/barnen. Andel i procent som uppger respektive orsak. Jag vill ha mer tid tillsammans med mitt/mina barn För barnets/barnens bästa Barnet/barnen behöver mindre Behöver inte ha barnomsorg om jag Balans mellan arbete och familjeliv Viktigt i sammanhanget är att antalet män som uppgett de olika alternativen är mycket få jämfört med antalet kvinnor, vilket beror på att det är en betydligt lägre andel män som arbetar deltid. Enligt undersökningen arbetar 329 000 kvinnor och 59 000 män med barn deltid. Bland kvinnorna är det sålunda 69 000 som arbetar deltid, bl.a. av skäl som att arbetsgivaren inte erbjuder hel- tid. Motsvarande antal för männen är 12 000 personer. På samma sätt är det nästan en kvarts miljon (242 000) kvinnor som arbetar deltid. bl.a. av skäl kopplade till barnen. Motsvarande antal för männen är 29 000. På samma sätt som de deltidsarbetande föräldrarna har uppgett orsaker till varför de arbetar deltid har de heltidsarbetande föräld- rarna besvarat samma frågeställning, men med andra alternativ. De tre orsaker som störst andel heltidsarbetande kvinnor och män (med barn ) uppger är; ekonomiska skäl, att de tycker om sitt arbete eller att heltidsarbete varit ett naturligt val. Den orsak som störst andel föräldrar uppger som orsak till heltidsarbe- tet är ekonomiska skäl. av kvinnorna och av männen uppger detta. av kvin- norna och männen uppger att de arbetar heltid eftersom de tycker om sitt arbete. Lika stor andel män och en något mindre andel kvinnor uppger att heltidsarbete har varit ett naturligt val. På samma sätt som antalet deltidsarbetande kvinnor är större än anta- let deltidsarbetande män, är antalet män som arbetar heltid större än antalet heltidsarbetande kvinnor (774 000 jämfört med 440 000). Av diagram 6 nedan framgår hur svaren fördelar sig över de olika alternativen. Balans mellan arbete och familjeliv Diagram 6 Orsak till heltidsarbete. Andel i procent som uppger respektive orsak. Jag tycker om mitt arbete Naturligt val för mig att arbeta heltid Arbetsuppgifterna medger inte deltid Heltid passar min livssituation Arbetsgivaren erbjuder inte deltid De svarande fick frågor om hur stor påverkan de själva upplever att de har över arbetstiden samt om de upplever att någon annan på- verkat arbetstidens omfattning och i så fall vem. Flertalet kvinnor och män uppger att de har en mycket eller ganska stor möjlighet att påverka den egna arbetstiden (68 respek- tive ). Femton procent av kvinnorna och av männen upplever i sin tur möjligheterna till egen påverkan som mycket eller ganska liten. Enkäten innehåller även en fråga om på- verkan från andra, där de svarande har fått uppge om de upplever att ett antal olika aktörer påverkat deras arbetstid. Mer än hälften upplever att det inte är någon annan än de själva som har påverkat arbetstiden. Den aktör som störst andel kvinnor och män upplever har en inverkan är arbetsgivaren. En något mindre andel kvinnor () än män () uppger detta. Bland såväl kvinnor som män uppger att den andra för- äldern påverkat arbetstiden och av kvinnorna respektive av männen att make/sambo (om annan än förälder till gemensamma barn) påverkat deras arbetstid. Upplevelser av påver- kan över den egna arbetstiden varierar naturligtvis med omgivning- Balans mellan arbete och familjeliv ens krav och förväntningar samt med den egna upplevelsen av dessa. Hur svaren fördelar sig framgår av diagram 7 nedan. Diagram 7 Påverkan av andra på arbetstidens omfattning. Andel i procent som angett olika alternativ. Ingen påverkan från andra Förälder till barnet/barnen Maka/make/sambo 14.4.4Fördelningen av tid mellan arbete och barn Som tidigare framgått upplever en förhållandevis stor andel kvinnor och män att de har haft stora möjligheter att själva påverka arbets- tiden. är ekonomin det vanligaste skälet till heltidsarbete. Olika regelverk som rör hushållens ekonomi som t.ex. skatter och familjeekonomiska stöd kan i viss utsträckning påverka hur mycket en förälder arbetar. Det gäller bl.a. bostadsbidraget där de ofta upp- märksammade marginaleffekterna som träffar arbetsinkomster kan vara av betydelse för viljan att öka sin arbetstid. Vid sidan av förvärvsarbetet finns även ett obetalt arbete som måste utföras – ett arbete som kvinnor utför i större utsträckning än män. Både hel- och deltidsarbetande kvinnor uppger att de utför större delen av hushållsarbetet. Bland de deltidsarbetande föräld- rarna uppger två tredjedelar av kvinnorna och knappt hälften av männen att en orsak till deltidsarbetet är att de vill spendera mer tid tillsammans med sina barn. är det betydligt fler kvinnor än män som arbetar deltid. På frågan om de är nöjda med fördelningen av tid mellan för- värvsarbete och barn framgår av tabell 5 att mer än hälften av såväl Balans mellan arbete och familjeliv kvinnorna som männen är nöjda med fördelningen av tid mellan arbete och barn. Noterbart är att var femte förälder är missnöjd med fördelningen av tiden mellan jobb och barn. Bland dem som upplever att de i hög grad kan påverka den egna arbetstiden är det en större andel som är nöjda med fördelningen av tid mellan arbete och barn, jämfört med dem som upplever att de har små möjlig- heter att påverka den egna arbetstiden. Bland dem som tycker att arbetsfördelningen är bra är en större andel nöjd med fördelningen av tid mellan arbete och barn än den som inte tycker att arbetsdel- ningen i hushållet är bra. Ensamstående med barn är mer miss- nöjda. Mest missnöjda är de som inte har barn boende hos sig alls. Bland män i den situationen är exempelvis mycket missnöjda. Medan av männen i parförhållanden är nöjda är enbart av ensamstående män nöjda. Tabell 5 Om du tänker på hur din vardag ser ut: Hur nöjd är du med fördelningen av tid mellan förvärvsarbete och barnet/barnen? Andel i procent. Varken nöjd eller missnöjd 14.4.5Stora skillnader mellan olika typer av hushåll Medan frågorna om fördelning av arbetsuppgifter i hushållet enbart avser sammanboende individer, ingår personer från alla typer av hushåll i frågorna som avser förvärvsarbete. Som tidigare framgått är kärnfamiljer den, till antalet individer räknat, största hushålls- typen. Så är även fallet bland dem som har ett arbete. Det får till följd att mindre grupper som svarat annorlunda på frågorna inte får så stort genomslag i resultaten för alla. Det finns mer eller mindre tydliga mönster där framför allt ensamstående kvinnor med barn avviker från andra grupper. Resultaten visar att en större andel av ensamstående kvinnor förefaller arbeta heltid jämfört med kvinnor i kärnfamiljer. Detta avser dem som har ett arbete. Störst andel heltidsarbetande kvin- nor och män har uppgett ekonomiska skäl som orsak till arbets- tiden. finns skillnader mellan ensamstående och samman- boende kvinnor. Något mer än hälften av kvinnorna som lever i kärn- Balans mellan arbete och familjeliv familjer uppger ekonomiska skäl. Motsvarande andel ensamstående kvinnor med barn i hushållet är betydligt större. Mer än fyra av fem ensamstående kvinnor med barn i hushållet uppger att ekonomin har varit en bakomliggande orsak till att de arbetar heltid. Högre andel kvinnor i parförhållanden än ensamstående kvinnor anger också att de jobbar heltid för att det passar in i deras livssituation. Bland männen tycks inte skillnaderna vara lika stora, även om ett liknande mönster syns. På liknande vis är av kvinnor i kärnfamiljer nöjda med fördelningen mellan arbetstid och tid med barnen, medan av de ensamstående kvinnorna med barn boende hos sig är nöjda med sin fördelning. Däremot är hälften av de ensamstående kvinnorna med barn som bor växelvis hos sig nöjda. Ungefär två tredjedelar av kvinnorna och en lite mindre andel av männen upplever att de har ett stort inflytande över den egna arbetstiden. Även här finns skillnader mellan olika typer av hushåll. Flera av dessa är dock osäkra. Bland ensamstående kvinnor med barn boende heltid hos sig uppger att de upplever den egna påverkan som stor, och uppger att deras egen på- verkan har varit liten. Bland kvinnor som lever i kärnfamiljer är motsvarande andelar . Bland männen finns motsvarande mönster som hos kvinnorna, men mindre tydligt och med större osäkerhet. Som framgått är det en något större andel kvinnor än män som är nöjda med fördelningen av tid. finns det en grupp som utmärker sig, nämligen ensamstående kvinnor med barn som bor i hushållet. Bland ensamstående kvinnor med barn boende hos sig är nöjda med fördelningen av tid mellan arbete och barn. Bland kvinnorna boende i kärnfamiljer är motsvarande andel . Bland männen är resultaten mer osäkra för de ensam- stående. Den grupp som i stället verkar avvika i sina svar genom att en mindre andel är nöjda, är männen i ombildade familjer med barn från såväl nuvarande som tidigare förhållande. I denna grupp före- faller det vara en något större andel som arbetar heltid. 15Konsekvenser av utredningens förslag I detta kapitel redovisas konsekvensbeskrivningar av utredningens förslag i enlighet med 14–15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredningens förslag ska dessutom enligt direktiven (dir. 2009:56) bedömas och analyseras utifrån ett jämställdhetsperspektiv och ett barnperspektiv, dvs. utifrån barnets behov och intressen. Sammantaget bidrar utredningens förslag till att förverkliga de principiella ställningstaganden som utredningen inledningsvis tar avstamp i, nämligen att: -barn har rätt till en god och trygg uppväxt, -barn har grundläggande rättigheter och behov, -föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets omsorg och försörjning, samt att -samhällets insatser ska komplettera föräldrarna. Genom att utöka möjligheterna för att två särlevande föräldrar kan uppbära förmåner som t.ex. barnbidrag och vård- bidrag, ökar förslagen både barns tillgång till sina föräldrar och för- äldrars möjlighet att ansvara för barnet på lika villkor. Signalen som samhället skickar genom förslagen tydliggör båda föräldrarnas ansvar för barnet. Genom att införa en ny bidragsform inom bostads- bidraget (växelvisbidrag) anpassas förmånen till hur boendet bland barn till särlevande föräldrar ser ut , som folk- bokföringens betydelse inom förmånsslaget minskar. Utredningens förslag ger ökade möjligheter för föräldrar att ta del av förmåner utifrån hur barnet faktiskt bor och ger därmed ökade möjligheter för föräldrar att ta sitt försörjningsansvar. Ansvaret blir också tydligare genom att avgiften för förskola och fritidshem för de särlevande föräldrar som nyttjar sådan omsorg, beräknas utifrån ett Konsekvenser av utredningens förslag Föräldrar som lever isär ska bli erbjudna samarbets- samtal där även frågor kring ekonomin för barnet kan behandlas. Det ger föräldrar möjlighet att diskutera frågor kring ekonomi och vad barns behov är och kostar, vilket därmed stärker fokus på barnet och dess rättigheter vid en separation. Sammantaget kommer förslagen ge mer stöd till föräldrarna, leda till färre potentiella konflikter och sannolikt även till färre processer i domstol och därmed bidra till en trygg uppväxt för barn till särlevande föräldrar. 15.1Utökade möjligheter för båda föräldrar att vara mottagare av allmänna barnbidrag Utredningen föreslår att föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn gemensamt ska kunna anmäla om en av dem eller båda ska vara mottagare av det allmänna barnbidraget. Om inte någon anmälan om bidragsmottagare görs i samband med att rätten till barnbidrag inträder, eller om föräldrarnas anmälan inte är sam- stämmig, föreslås båda föräldrarna vara bidragsmottagare. När båda är bidragsmottagare lämnas med hälften till vardera föräldern. Vidare föreslår utredningen att när barnet bor växelvis hos för- äldrarna ska barnbidraget, under vissa i lagen angivna förutsätt- ningar, kunna lämnas med hälften till vardera föräldern efter an- mälan av endast en av dem. Med utökade möjligheter för båda föräldrar att vara bidrags- mottagare, kommer fler föräldrar än att kunna ta del av barn- bidraget. Genom att föräldrarna kan välja båda som bidrags- mottagare, ökar deras valfrihet att själva bestämma hur de vill fördela försörjningsansvaret för barnet mellan sig. En delning mellan föräldrarna bedöms öka möjligheterna för dem att ta del av omsorgen om barnet utifrån sina egna förutsättningar och ekonomiska förmåga, oavsett om de lever ihop eller är särlevande. Förslaget bedöms också främja barnets kontakt med båda föräldrar och bör bidra till att förverkliga barns rätt till båda sina föräldrar på lika villkor. Konsekvenser av utredningens förslag Det är sannolikt att förslaget även kan bidra till att minska antalet konflikter mellan särlevande föräldrar kring vem som får ta emot barnbidraget och vad bidraget ska användas till eller vilka kostnader det ska täcka. Vid växelvis boende för barnet föreslås barnbidraget kunna delas på anmälan av endast en förälder. Den förälder som har fått hela barnbidraget utbetalat till sig, är det oftast mamman, kan vid en delning komma att förlora ett halvt barnbidrag . Utredningen visar att mammor vars barn bor växelvis generellt sett dock har högre inkomster än andra särlevande mammor. Dessutom visar utredningens undersökning att särlevande föräldrar som har barnet boende växelvis ofta delar på kostnader för barnet.1 Genom att öppna för större möjligheter att dela barnbidraget och kanske framför allt, att barnbidraget delas om inte ett aktivt annat val görs, ges en tydlig signal om föräldrars gemensamma ansvar för barnets försörjning. Utredningen anser att den effekt en sådan signal kan ha i ett längre perspektiv vad gäller synen på försörjningsansvaret för dagens föräldrar – och kanske främst för nya föräldrar – till viss del kan väga upp det faktum att föräldrar som är mottagare av barnbidrag kan riskera förlora halva beloppet. Det är dessutom rimligt att anta att båda föräldrarna bidrar till och ansvarar för barnets kostnader som uppstår i hushållet när barnet bor där växelvis, vilket minskar risken för att barnbidraget lämnas till en föräldrar som inte bidrar till barnets försörjning. Förslaget innebär inte någon tillkommande kostnad när barnbidrag lämnas vid barns födelse för barn som fötts inom äktenskapet, och när ingen anmälan görs om delat barnbidrag. Utöver denna situa- tion innebär förslaget enligt ett antal tillkom- mande ärendetyper som medför kostnader. 1.barnbidrag vid barns födelse då föräldrarna inte är gifta eller vid invandring, när föräldrarna har gemensam vårdnad (cirka 23 000 barn ), 2.gemensam anmälan om delning i ett pågående barnbidrags- ärende inklusive föräldrar med växelvis boende barn där föräld- rarna är överens om en delning (gäller cirka 10 000 barn ), 1 Rapport från TNS 2010, se bilaga 4. Konsekvenser av utredningens förslag 3.anmälan från endast en förälder om delad utbetalning vid växel- vis boende när den andra föräldern antingen godkänner del- ningen eller inte hör av sig (cirka 30 000 barn ), samt 4.anmälan från endast en förälder om delad utbetalning vid växel- vis boende, när den andra föräldern inte godkänner delningen (10 000 barn ). uppskattar utifrån befintligt handläggningsstöd att den årliga kostnaden för utredningens förslag till , vilket motsvarar 31 årsarbetare. Till detta till- kommer en engångskostnad på , vilket motsvarar 80 årsarbetare, för handläggning av de ärenden där för- äldrar kommer vilja dela eller byta mottagare, och för växelvis bo- ende barn vars föräldrar är överens om att dela, samt för de situa- tioner där en förälder anmäler delning och den andra inte instäm- mer. Utredningen anser att det är osäkert om den administrativa till- kommande kostnaden kommer att bli såpass hög som Försäkrings- kassans uppskattning visar. Utredningen gör bedömningen att det bland tillkommande föräldrar vars barn bor växelvis eller som kommer att övergå till ett växelvist boende för barnet, är det en lägre andel som kommer att välja delat barnbidrag än vad Försäk- ringskassan har antagit. Anledningen till det är att utredningen visar att föräldrar vars barn bor växelvis i stor utsträckning är över- ens och att de delar på kostnaderna för barnet. Över tid borde även de ärenden som kräver handläggning minska eftersom fler föräldrar kommer att ha delat barnbidrag från när barnet är nyfött. Utredningen bedömer att den årliga tillkommande kostnaden för administration kommer att ligga på drygt 10 miljo- ner kronor med anledning av utredningens förslag. I vilken utsträckning föräldrar kommer att byta bidragsmotta- gande förälder/föräldrar är dock mycket svårt att uppskatta. Ut- redningen delar bedömning av att det finns en initial kostnad för handläggning av ärenden bland föräldrar som redan uppbär barnbidrag. Det är dock svårt att uppskatta i vilken omfattning dessa kommer att generera mer handläggning hos För- säkringskassan. Utredningens uppfattning är att en klar majoritet av särlevande föräldrar har förmåga att komma överens och kunna samarbeta om barnets försörjning. Dessutom har en stor andel för- äldrar som svarat på utredningens telefonundersökning uppgett att Konsekvenser av utredningens förslag de delar på kostnaderna för barnet. Det finns därför anledning att anta att en stor andel av föräldrar med ett fungerande samarbete inte kommer att anmäla om delad utbetalning av barnbidraget. Analysen av administrativa kostnader omfattar inte ökade informationskostnader eller de initiala IT-utvecklingskostnaderna. Utredningen gör, trots de relativa höga administrativa kostnaderna, bedömningen att det är av stor vikt för särlevande föräldrar och deras barn, både och , att de ges bättre möjligheter att dela på barnbidraget jämfört med . Enligt utredningen finns det utrymme att finansiera den ökade administrativa kostnaden för förslaget med hjälp av sänkta kostnader inom andra anslag i utred- ningens förslag, som t.ex. tidsbegränsade underhållsstöd och av- skaffade umgängesavdrag (se avsnitt 15.6–7). Utökade möjligheter att välja båda föräldrarna som bidragsmotta- gare samt att båda föräldrar blir mottagare av bidraget i de fall ingen anmälan om bidragsmottagare görs eller anmälan inte är samstämmig, signalerar att föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnet. Detta bidrar till att betona pappors roll och ansvar för sina barn. 15.2Utökade möjligheter till vårdbidrag Utredningen föreslår att föräldrar som i ett hushåll vårdar eller har merkostnader för ett barn med funktionsnedsättning eller sjuk- dom, ska kunna ha rätt till vårdbidrag. Rätten till vårdbidrag ska bedömas utifrån det totala behov av särskild tillsyn och vård som barnet har när det bor eller vistas i hushållet. Förslaget innebär en förändring i förhållande till nuvarande bestämmelser genom att två särlevande föräldrar var och en för sig kan ges rätt till vårdbidrag om de uppfyller angivna förutsättningar. När båda föräldrarna vårdar eller har merkostnader för ett barn i ett gemensamt hushåll, ska ansökan som huvudregel vara gemensam. Om båda föräldrarna uppfyller förutsättningarna för rätt till vårdbidrag för ett barn som bor eller vistas i deras gemensamma hushåll, lämnas vårdbidraget till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Konsekvenser av utredningens förslag föräldrarna begär det ska vårdbidraget i stället lämnas med hälften till var och en av dem. Förslaget möjliggör för särlevande föräldrar som båda tar del i vår- den av barnet, att oberoende av varandra få vårdbidrag för ett barn som bor eller vistas i förälderns hushåll. Förslaget bedöms kunna öka möjligheterna för en förälder att ta del i vården och omsorgen om barnet utifrån egna förutsättningar och ekonomisk förmåga, och större hänsyn kan tas till förälderns insatser i förhållande till barnets behov. Förslaget främjar dessutom möjligheterna för barnet att ha en nära och personlig kontakt med båda sina föräldrar genom förbätt- rade ekonomiska möjligheter för en förälder att ge barnet särskild tillsyn och vård när barnet bor eller vistas i ett hushåll. Till skillnad från möjliggör förslaget att föräldrar som båda tar del i tillsyn och vård av barnet i ett gemensamt hushåll kan få sina arbetsinsat- ser och merkostnader kompenserade inom ramen för ett och samma vårdbidrag. Utredningens förslag kan förvisso medföra att en av barnets föräldrar eller båda föräldrarna inte är berättigade till den lägsta förmånsnivån, dvs. en fjärdedels förmån. Detta påverkar inte enbart de föräldrar som ansöker . Det kan även få konse- kvenser för föräldrar som mottar vårdbidrag på denna nivå. Det gäller de föräldrar vilka som sammanlevande har beviljats en fjärdedels vårdbidrag, och som . Om barnet efter separationen kommer att bo lika mycket hos båda för- äldrarna och en av föräldrarna, själv eller tillsammans med en styv- förälder, ansöker om vårdbidrag kan det visa sig att varken mer- arbetet eller merkostnaderna för hushållet sammantaget räknat kommer över lägstanivån. Att en förälder inte kommer upp i denna förmånsnivå kan visa sig vårdbidraget ska omprö- vas. Vanligtvis ändras dock inte förmånsnivån genom en omprövning. Om omprövningen resulterar i att förmånsnivån bibehålls ska enligt utredningens förslag till övergångs- bestämmelser, nuvarande bestämmelser fortsätta att tillämpas. Sådana ärenden om vårdbidrag påverkas således inte av utredningens förslag till nya bestämmelser. Konsekvenser av utredningens förslag har cirka 16 000 föräldrar vårdbidrag på lägsta för- månsnivå. Hur många av dessa som är särlevande finns ingen upp- gift om.2 Cirka 1 800 föräldrar med vårdbidrag på lägsta nivå har delad utbetalning av vårdbidrag. Dessa föräldrar torde med stor säkerhet och till allra största del utgöras av särlevande föräldrar. Med utredningens förslag kommer troligen en del av dessa föräldrar inte var för sig kunna kvalificera sig för vårdbidragets lägsta nivå. Även för denna grupp föreslås övergångsbestämmelser som gör det möjligt för föräldrarna att kunna behålla den delade utbetalningen. De föräldrar som har barn med funktionsnedsättning som bor växelvis, står utan möjlighet till vårdbidrag om en förälder redan sökt och fått beviljat och inte medger en delad utbetalning. Utredningens förslag ökar möjligheten att få ersättning på lika villkor och ökar även möjligheten till att barns behov kan tillgodoses hos var och en av de föräldrar som barnet bor eller vistas hos. Möjligheten för särlevande föräldrar där en förälder uppbär vårdbidrag att själva komma överens om en delning av bidraget finns . Utredningen bedömer dock att genom att låta de föräldrar som har barnet boende hos sig söka vårdbidrag kommer undanröja potentiella konflikter mellan särlevande föräldrar.3 Detta gagnar såväl föräldrar och deras samarbete som barnets relation till båda föräldrarna. Utredningens förslag innebär, liksom , att sammanlevande föräldrar som ansöker om och beviljas vårdbidrag endast kan nå upp till ett helt vårdbidrag för barnet, vilket kan innebära att båda föräldrarnas merarbete och merkostnader inte kan ersättas fullt ut. Möjligheten att få ersättning för merkostnader utöver helt vård- bidrag ska dock bibehållas.