sou · GYB393 · 2011-01-01 00:00:00 — Däremot tycks inte antalet sjukskrivningsdagar ha påverkats inom denna grupp. 11 Eftersom löneestimaten inte visar på några effekter är de utelämnade i denna rapport, men kan erhållas från författarna på begäran. Bilaga 7 till LU2011 Beskrivning av variationen mellan kommuner Liksom för förskolan börjar vi med att titta närmare på hur expansionen av privata alternativ sett ut inom skolan under studie- perioden. Tabell 5.8 visar skillnaden mellan kommuner med hög respektive låg initialnivå och expansion av friskolor på grund- skolenivå. Precis som i förskolan framgår det att nivån och ökningen av friskolor varit störst i regioner med högre genom- snittlig utbildnings- och inkomstnivå. Ökningen i andelen friskolor har också, till skillnad från förskolan, varit mer koncentrerad till regioner med borgerlig majoritet och högre initial nivå. Ökningen har vidare varit störst i kommuner med fler invånare. Detta mönster bekräftas i figur 22, som visar att ökningen i fri- skoleandelen har varit större i storstadskommunerna. I Tabell D 1 görs samma jämförelse för gymnasieskolan. Här ser mönstret lite annorlunda ut och det verkar inte finnas några stora systematiska skillnader mellan kommuner med liten respektive stor friskoleexpansion, förutom att den är större i kommuner med borgerlig majoritet. Beskrivning av den kommunala variationen i konkurrenstryck Kommunvariabler (mätta 1992) Andel m. eftergymnasial utbildning Källa: Strukturlönestatistiken. Bilaga 7 till LU2011 Figur 22 Förändring i ökad privat produktion i 1992–2007 (per kommuntyp) Källa: Strukturlönestatistiken. Figur 23 beskriver sysselsättningen bland lärare 1992–2007. Till skillnad från sysselsättningen i förskolan så steg sysselsättningen bland lärare under merparten av den studerade perioden. En potentiell orsak till detta kan vara att då privatiseringen inom förskolan i högre grad har skett genom övertagande av redan existerade förskolor, har expansionen av friskolor inte lett till att redan befintliga skolor har stängt igen. Att sysselsättningen sjönk bland lärarna på gymnasienivå men inte bland lärarna i kan troligtvis förklaras med att privatiser- ingen infördes och kom igång tidigare i (1992) än i gymnasieskolan (1994). Bilaga 7 till LU2011 Sysselsättningen i skolan 1992–2007 Källa: Strukturlönestatistiken. Nedan redovisas effekter av ökad privat produktion inom skolan på sysselsättning, löner och sjukskrivningar. Analysen fångar effekterna av den förändring i konkurrenstryck som skett i och med inträdet av privata friskolor på marknaden, vilket medfört en större konkurrens om arbetskraften. För att underlätta fram- ställningen fokuserar vi på marknaden för grundskolelärare. Motsvarande resultat för gymnasieskolan redovisas i Appendix D. Figur 24 beskriver sammansättningen av de sysselsatta inom , uppdelat på offentlig- och privatanställda. Branschen domineras av kvinnor, men en något högre andel män sysselsätts i friskolorna. Friskolorna har också en högre andel utlandsfödda och yngre bland de anställda, men färre med avslutad lärarutbildning. Bland gymnasielärarna ses ett liknande mönster, även om fler män sysselsätts bland lärarna på gymnasienivå. Lönerna är högre i genomsnitt bland privatanställda grundskolelärare än bland offentliganställda. Det finns också en större lönespridning bland lärare i friskolorna, speciellt på gymnasienivå. Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Bilaga 7 till LU2011 Vilka arbetar i ? Not: Till kategorin Pedagogisk lärarexamen hör individer med avslutad utbildning inom pedagogik och lärarutbildning exklusive lärarutbildning för förskola och fritidsverksamhet. Notera att figuren visar sammansättningen bland samtlig personal i skolan. Källa: Strukturlönestatistiken. Tabell 5.9 Lönerna i fristående och kommunala skolor (2007) Källa: Strukturlönestatistiken. För att ta reda på om inträde av nya privata alternativ ledde till ökad sysselsättning utnyttjas den snabba ökningen i fri- skoleandelen inom vissa kommuner. Som mått på konkurrens- Bilaga 7 till LU2011 utsättning använder vi andelen friskoleelever för och andelen friskolor för gymnasieskolan.12 Tabell 5.10 redovisar sambandet mellan privatiseringsgrad och antal sysselsatta timmar omräknat i heltidsekvivalenter. Både i grund- och gymnasieskolan finns ett positivt samband mellan öppnandet av privata friskolor och sysselsättningen. Detta kan delvis bero på högre lärartäthet i kommuner med högre privatiseringsgrad. Den genomsnittliga effekten i den första kolumnen innebär att antalet sysselsatta timmar ökar med ca 6 pro- cent om andelen elever i friskolor ökar . Effekterna ser olika ut beroende på kön, födelseland och behörighet.13 En högre friskoleandel har framförallt haft positiva sysselsättningseffekter för manliga lärare. Inom ses även positiva sysselsättningseffekter för utlandsfödda och yngre lärare. En tänkbar förklaring till dessa mönster inom är att expansionen av friskolor varit större i kommuner med en högre andel utlandsfödda. Tabell 5.10 Sysselsättningseffekter av konkurrens i 0,591*** 1,750*** 1,106*** (0,164) (0,239) (0,148) (0,240) 0,613*** 0,324* 1,002*** 0,604*** (0,160) (0,195) (0,240) (0,181) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. De kommunvariabler som ingår i modellen är medianinkomst, andel universitetsutbildade, invandrade och kvinnor, antal barn i grundskole- /gymnasieålder samt om kommunen har högerstyre. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Samtliga estimat är viktade med kommunstorleken. *** indikerar signifikans på signifikansnivå och ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Källa: Strukturlönestatistiken. 12Det använda måttet för andelen elever i fristående skolor avser andelen elever i fristående skolor som är folkbokförda i kommunen. En mycket liten andel av eleverna i går i gymnasiet i en annan kommun än folkbokföringskommunen (0,) mäter. Om antal sysselsatta personer i friskolor respektive kommunala skolor används istället fås snar- lika resultat. 13Som behöriga lärare räknas lärare med avslutat pedagogik- och lärarutbildning. Individer med inriktning mot förskolan räknas till gruppen Ej lärarutbildning. Bilaga 7 till LU2011 Tabell 5.11 redovisar effekten på löner för lärare i . Hensvik (2010) har tidigare undersökt löneeffekterna av fri- skolereformen bland gymnasielärare. Hon visar att konkurrensen från de nya friskolorna ledde till löneökningar bland lärarna i de konkurrensutsatta områdena. För att kunna jämföra resultaten används här samma mått på konkurrens som i Hensvik (2010), nämligen andelen friskolelärare.14 Dessa resultat redovisas i Tabell D 3, Appendix D. För används liksom tidigare andelen friskolelever. Resultaten visar att kommuner med störst expansion av fri- skolor också har haft störst ökning av lönerna. Sambandet är starkast bland grundskolelärare, men man ska komma ihåg att expansionen varit mindre på denna nivå. Resultaten ska tolkas så att lönen ökar med om andelen elever i friskolor ökar . I relation till den genomsnittliga månads- lönen () motsvarar detta en löneökning på ca . Effekten är koncentrerad till lärare i offentliga skolor, vilket tyder på att lönerna bland offentliga lärare påverkas positivt av kon- kurrens från friskolor. I Hensvik (2010) görs en djupare analys av hur den ökade konkurrensen från friskolorna har påverkat olika grupper av lärare. Här framgår att löneeffekten är störst bland lärare som är nyetablerade i yrket, vilket kan bero på att dessa är mer rörliga och kan utnyttja den ökade konkurrenssituationen i löneför- handlingarna. Bland befintliga lärare är effekterna starkast bland män inom naturvetenskapliga ämnen och bland kvinnor inom yrkesinriktade ämnen (främst inom vård och omsorg). Då det är större lärarbrist inom dessa områden är det tänkbart att skolorna anstränger sig mer för att behålla lärare med denna inriktning när konkurrensen ökar. Dessutom verkar skolkonkurrens främst gynna lärare med hög kognitiv förmåga mätt vid den militära mönstringen (bland män). Detta antyder att skolkonkurrens kan bidra till en mer differentierad lönesättning bland lärare, genom starkare koppling mellan lön och förmåga. 14Anledningen till att detta utgör ett bättre mått än andelen friskolor är att friskolor ofta är mindre än offentliga skolor vilket innebär att andelen friskolor tenderar att överskatta graden av konkurrens om lärarna i en kommun. 15Effekterna för gymnasielärarna liknar de som redovisas i Hensvik (2010). Marginella skillnader finns dock, eftersom Hensvik (2010) använder ett annat datamaterial (lärar- registret) för att identifiera lärarna. Då vi utgår från SNI-koderna inkluderas i vårt urval en bredare grupp anställda vid gymnasieskolorna. Klassificeringen av privata och offentliga lärare skiljer sig också åt. Slutsatserna av analyserna är dock samma. Bilaga 7 till LU2011 Tabell 5.11 kompletterar denna bild genom att redovisa hur effekterna för olika grupper av arbetstagare ser ut. På både grund- och gymnasienivå är effekterna starkare bland kvinnliga och utlandsfödda lärare. Detta skulle kunna bero på att konkurrensen om arbetskraften har ökat mest för dessa lärare. En alternativ för- i linje med teorin är att dessa grupper missgynnades under bristande konkurrens, vilket medför större löneökningar för dessa grupper då konkurrensen ökar. Liksom Hensvik finner vi dessutom att effekten är betydligt starkare för unga lärare jämfört med den genomsnittliga effekten bland alla lärare. Löneeffekter av konkurrens i Beroendevariabel: log(månadslön) 0,204*** 0,195*** -0,197 (0,045) (0,045) (0,206) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. Modellen inkluderar individens kön, ålder, ålder2 samt en dummy för om individen har lärarutbildning eller inte, gemensamma tidseffekter för att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar. Vidare inkluderas kommunfixa effekter för att kontrollera för skillnader mellan kommunerna som inte varierar över tiden samt ett antal kommunspecifika variabler (kommunstorlek, antalet barn i grundskole-/gymnasieålder, genomsnittlig inkomst och ålder i kommunen, andel invandrade samt politiskt styre). Estimaten in privat sektor är viktade med urvalssannolikheterna. indikerar signifikans på signifikansnivå och ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Källa: Strukturlönestatistiken. Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Bilaga 7 till LU2011 Tabell 5.12 Löneeffekter av konkurrens i Beroendevariabel: log(månadslön) 0,204*** 0,195*** 0,214*** 0,348*** (0,045) (0,045) (0,050) (0,075) 0,145*** 0,215*** 0,187*** 0,182*** (0,038) (0,053) (0,057) (0,037) Not: se Tabell 5.11 ovan. Källa: Strukturlönestatistiken. Även inom skolan har sjukskrivningstalen följt den allmänna utvecklingen med en nedgång och en upp- gång i slutet. Utvecklingen illustreras i figur 25 Initialt kan nivåerna liknas vid dem i förskolan, men inom skolan har inte sjuk- skrivningarna nått samma höga nivåer på av de anställda som inom äldreomsorgen och förskolan. Bilaga 7 till LU2011 Figur 25 Andelen sjukskrivna inom skolan 1990–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Liksom inom förskolan är andelen sjukskrivna inom skolan betydligt större i de kommunala skolorna än i de fristående skolorna, men här har skillnaden uppstått . Som vi ser i figur 26 så finns ingen nämnvärd skillnad mellan lärare i kommunala och fristående skolor, men så har sjukskrivningarna blivit allt vanligare inom offentlig sektor. Det kan bero på att antalet friskolor och andelen anställda i fri- skolor på både grund- och gymnasieskolenivå var betydligt lägre under periodens början än vad som var fallet inom förskolan. I takt med att fler friskolor har öppnats ökar risken för systematisk sortering av lärare, vilket kan påverka resultaten om fristående skolor i större utsträckning anställer lärare med lägre sjuk- skrivningsrisk (t.ex. yngre lärare). Bilaga 7 till LU2011 Figur 26 Andel sjukskrivna i friskolor relativt kommunala skolor 1995– Not: Då underlaget av lärare i fristående skolor är litet redovisas endast sjukfrånvaron för kommunala och fristående skolor separat för perioden –2006. Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Även långtidssjukskrivningar är vanligare i kommunala skolor än inom fristående skolor. Kommunalanställda lärare uppvisar även en snabbare ökning när det gäller långtidssjukskrivningar. För att undersöka sambandet mellan konkurrens inom skol- sektorn och sjukskrivningar tillämpas samma metod som . I analysen, som redovisas i tabell 5.14, används samma kontroll- variabler som för förskolan, förutom att denna analys kontrollerar för antalet skolbarn istället för antalet barn i förskoleålder. I samtliga fall är effekterna små och inte statistiskt signifikanta. Studerar vi olika grupper av anställda separat (tabellerna redovisas i tabell C 7, appendix C) framgår statistiskt signifikanta men svagt positiva samband mellan ökad privat produktion och sjuk- skrivningar för utlandsfödda samt lärarutbildade. Resultaten som avser sjukskrivningsdagar och långtidssjukskrivningar är dock inte signifikanta för dessa grupper. Det finns flera potentiella mekanismer som skulle kunna innebära såväl positiva som negativa samband. Exempelvis så innebär den högre lönen en ökad kostnad att vara sjukskriven, vilket kan minska sjukskrivningarna. Men det kan också vara så effektiviseringar skapar sämre arbetsmiljö som ökar Bilaga 7 till LU2011 sjukskrivningarna bland de anställda. Om det inte finns något samband mellan sjukskrivningar och konkurrens eller om det är olika effekter som tar ut varandra är omöjligt att uttala sig om. Tabell 5.13 Effekter på sjukskrivningar av ökad privat produktion i skolan Utfallsvariabel: Sjukskriven > (0,009) (0,029) Utfallsvariabel: Antal dagar med sjukfrånvaro -6,614 (2,730) (3,049) (4,516) -0,008 (0,009) (0,010) (0,023) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. De kommunvariabler som ingår i modellen är medianinkomst, andel universitetsutbildade, invandrade och kvinnor, antal barn i skolålder samt om kommunen har högerstyre. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Kontrollvariabler på individnivå utgörs av ålder, kön, lärarutbildning och utrikes född. I modellen ingår även kommunfixa effekter. *** indikerar signifikans på signifikansnivå och ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Standardfelen är klustrade på kommunnivå och korrigerade för heteroskedasticitet. Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Bilaga 7 till LU2011 Beskrivning av den regionala variationen Precis som inom de andra välfärdstjänstesektorerna (förskolan och skolan) så finns det inom äldreomsorgen stor variation i expansionen av privata alternativ.16 Tabell 5.14 beskriver egen- skaperna hos kommuner med mycket respektive lite konkurrens inom . Mönstret liknar det vi tidigare sett; privat pro- duktion är vanligast i storstadskommuner och i kommuner med större invånarantal, högre andel högutbildade, fler utlandsfödda, högre genomsnittlig inkomst och borgerlig majoritet (se figur 27 och tabell 5.14). En trolig förklaring är att efterfrågan på privata tjänster inom äldrevården är högre hos brukare med högre utbild- nings- och inkomstnivå. Figur 27 Förändring i privatiseringsgrad inom 1992–2007 (per kommuntyp) Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. 16 Inom förekommer även valfrihetssystem inom vissa kommuner, medan andra kommuner tillämpar entreprenader. På grund av bristande datatillgång har det inte varit möjligt att dela upp analysen mellan valfrihetssystem och entreprenader inom ramen för denna analys. Bilaga 7 till LU2011 Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Tabell 5.14 Beskrivning av den kommunala variationen i konkurrenstryck inom Kommunvariabler (mätta 1999) Andel m. eftergym. Källa: Strukturlönestatistiken. Sysselsättningen inom följer en positiv trend , såväl antalet individer som antalet timmar har ökat i branschen (figur 28). Det finns skillnader bland de sysselsatta i privat och offentlig sektor (figur 29). Framförallt sysselsätts fler män, utlandsfödda och yngre individer inom privat sektor. Till skillnad från de andra välfärdstjänstebranscherna som analyserats så har anställda i privata företag högre lön än offent- liganställda inom (tabell 5.15). Lönespridningen är något högre i privat sektor. Bilaga 7 till LU2011 Antal timmar (1000 Antal timmar (1000-tal) Källa: Strukturlönestatistiken. Figur 29 Vilka arbetar inom (2007)? Socialt arbete och omsorg Källa: Strukturlönestatistiken. Bilaga 7 till LU2011 Tabell 5.15 Lönerna i privat/offentlig sektor (2007) Källa: Strukturlönestatistiken. Tabell 5.16 redovisar effekterna av ökad privat produktion på sysselsättningen. Förekomsten av privata alternativ mäts som andelen hjälptimmar utförda i privat regi. Av resultaten framgår att det finns positiva sysselsättningseffekter av ökad produktion i privat regi, vilket ses såväl som en ökning av antalet individer som arbetar inom som en ökning av antalet heltider. Det är också värt att notera att för vissa grupper är effekten på antalet sysselsatta timmar större än effekten på antalet sysselsatta individer. Detta gäller främst för kvinnor och äldre samt för personal med relevant utbildning och det tyder på att graden av deltidsarbete har minskat i dessa grupper då de sysselsatta individerna nu får dela på fler timmar. För andra grupper, t.ex. de unga arbetstagarna ses dock omvända tendenser, vilket tyder på att privatiseringseffekten för denna grupp framförallt har lett till mer deltidsarbete. Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Bilaga 7 till LU2011 Sysselsättningseffekter av ökad privat produktion inom Utfallsvariabel: log(Antal sysselsatta timmar) 0,574*** 0,607*** 0,380* 0,951*** 0,501*** 0,551** 0,531*** (0,168) (0,237) (0,166) (0,195) (0,207) (0,268) (0,192) (0,261) (0,167) Utfallsvariabel: log(Antal sysselsatta individer) 0,244*** 1,374*** 0,165** -0,135** 0,129* 0,457*** 0,917*** -0,207*** (0,081) (0,174) (0,078) (0,117) (0,057) (0,077) (0,121) (0,164) (0,073) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. De kommunvariabler som ingår i modellen är medianinkomst, andel universitetsutbildade, invandrade och kvinnor, antal pensionärer samt om kommunen har borgerlig majoritet. För att fånga upp nationella trender i sysselsättningen, t.ex. konjunkturella förändringar inkluderas även indikatorvariabler för att fånga gemensamma tidseffekter. Samtliga estimat är viktade med kommunstorleken. *** indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. När det gäller lönerna kan man konstatera att dessa har ökat relativt sett bland de offentliganställda i kommuner med hög privatiseringsgrad. Effekten kan dock anses vara relativt liten: en ökning i den privatproducerade andelen medför en ökning av lönerna (ca ). Bland de privatanställda är löneeffekterna av högre kon- kurrens istället negativa, och nettoeffekten bland samtliga anställda Bilaga 7 till LU2011 i branschen är noll. Skillnaden mellan offentlig- och privatanställda är konsistent med att de kommunala arbetsgivarna agerar som monopsonister i lönesättningen under lågt konkurrenstryck, vilket medför löneökningar då konkurrensen ökar. Det ska dock poängteras att denna slutsats inte kan dras med säkerhet då samma effekter skulle kunna uppstå om de arbetstagare som går från offentlig till privat sektor systematiskt är de med lägre löner. Tabell 5.17 Löneeffekter av konkurrens inom Beroendevariabel: log(månadslön) 0,064*** -0,017 (0,042) (0,023) (0,045) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. Modellen inkluderar individens kön, ålder, ålder2 samt en dummy för om individen har relevant utbildning eller inte, gemensamma tidseffekter, kommunfixa effekter samt ett antal kommunspecifika variabler (kommunstorlek, antalet äldre i kommunen, genomsnittlig inkomst och ålder i kommunen, andel utlandsfödda samt politiskt styre). Estimaten i privat sektor är viktade med urvalssannolikheterna. *** indikerar signifikans på signifikansnivå, ** indikerar signifikans på signifikansnivå och * indikerar signifikans på signifikansnivå. Källa: Strukturlönestatistiken. Tabell 5.18 redovisar löneeffekterna för olika grupper av arbets- tagare inom offentlig sektor. Det är mest intressant att titta på denna grupp då löneeffekterna tycks vara koncentrerade här. Resultaten pekar på att löneökningarna framförallt tillfallit arbets- tagare med svensk bakgrund samt individer med utbildning inom hälso- och sjukvård eller inom socialt arbete och omsorg. Återigen kan detta bero på att konkurrensen ökat mest om dessa grupper av arbetstagare, men det kan också drivas av att det systematiskt är så att en viss grupp av arbetstagare gått till privat sektor. Om modellen skattas för samtliga arbetstagare finns dock inga signifikanta löne- effekter. Bilaga 7 till LU2011 Tabell 5.18 Löneeffekter uppdelat på grupper av arbetstagare inom offentlig sektor Beroendevariabel: log(månadslön) 0,090*** 0,060** 0,089*** (0,020) (0,024) (0,014) (0,029) 0,037** 0,051** 0,063** (0,053) (0,018) (0,021) (0,028) Not: se Tabell 5.17. Källa: Strukturlönestatistiken. Andelen sjukskrivna inom är betydligt högre än för de flesta andra yrkesgrupper. Vi ser i figur 30 att andelen sjukskrivna legat mellan . Flera undersökningar visar att de anställda upplever arbetsmiljön som mycket dålig inom äldreomsorgen och att arbetsrelaterade besvär är vanliga (se t.ex. SCB 2002 och 2001). Undersökningarna visar också att anställda inom äldreomsorgen oftare utför tunga lyft, arbetar i olämpliga arbetsställningar och har arbetsrelaterade besvär än den arbetande befolkningen generellt. Bilaga 7 till LU2011 Andelen sjukskrivna i 1989–2006 Andel sjukskrivna > 28 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Liksom inom förskola och skola skiljer sig offentlig- och privat- anställda åt när det gäller såväl sjukskrivningar som långtids- sjukskrivningar. I figur 31 redovisas utvecklingen för alla sjuk- skrivningar för dessa grupper separat. De offentliganställdas frånvaro är högre och har även ökat i förhållande till de privat- anställdas över tiden. Långtidssjukskrivningarna uppvisar ett liknande mönster som sjukskrivningar generellt – de offentlig- anställda är oftare långtidssjukskrivna och skillnaden har dessutom ökat. Bilaga 7 till LU2011 Figur 31 Andel sjukskrivna inom , enskild relativt offentlig regi 1989–2006 Källa: Sjukförsäkringsdatabasen. Tabell 5.19 visar resultaten från regressionsanalysen av hur sjuk- skrivningarna påverkats av ökad konkurrens från privata aktörer. Överlag så tycks en högre andel hemtjänsttimmar utförda i enskild regi leda till färre sjukskrivningar. Skattningarna antyder att en ökning av privatiseringsgraden ger 0,3 procent- enheter lägre sjukfrånvaro. Detta motsvarar en minskning av sjuk- skrivningar och långtidssjukskrivningar med 1,5 respektive 2 pro- cent. Motsvarande effekt för antalet sjukskrivningsdagar är knappt , vilket är synonymt med en minskning . Bilaga 7 till LU2011 Arbetsmarknadsutfallet av avregleringarna Tabell 5.19 Effekter på sjukskrivningar av ökad privat produktion inom Utfallsvariabel: Sjukskriven > -0,026** -0,032* -0,001 Utfallsvariabel: Antal dagar med sjukfrånvaro -6,727*** -8,754** -0,620 (2,170) (4,345) -0,030*** -0,034* -0,010 (0,018) Not: Varje kolumn i tabellen redovisar skattningar från en separat regression. De kommunvariabler som ingår i modellen är medianinkomst, andel universitetsutbildade, invandrade och kvinnor, antal personer i åldrarna 65+ samt om kommunen har högerstyre.