sou · GYB376d3 · 2011-01-01 00:00:00 — 18 Konsekvenser av våra förslag För kommittéers och särskilda utredares arbete gäller kommitté- förordningens (1998:1474) bestämmelser. Enligt 14 § kommitté- förordningen gäller att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa konsekvenser också redovisas. Av 15 § i nämnda förordning framgår att om förslagen i betänkandet har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan män och kvinnor eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska konsekvenserna i de avseendena anges i betänkandet. beslutades att kommittéer ska göra en ny form av konsekvensutredning. De nya reglerna, som införts genom en ny 15 a § i kommittéförordningen (1998:1474), innebär att om ett betänkande innehåller förslag, till nya eller ändrade regler, som påverkar företagens administration ska förslagens konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehåll i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Konsekvenser av våra förslag Konsekvenserna av våra förslag är av naturliga skäl svåra att på förhand helt överblicka. Det är också oftast lättare att göra mer precisa antaganden om t.ex. de kostnader som på kort sikt kan antas uppstå för myndigheter vid införandet av en ny lagstiftning än om de mer långsiktiga samhällsekonomiska vinster som en mer effektiv förvaltning och ett mer lättillgängligt och framtidsanpassat regelverk medför för myndigheter, företag och privatpersoner. En uppskattning av sådana vinster får därför med nödvändighet i regel bygga på mer generella antaganden, som exempelvis baserar sig på antalet personer och företag som regelbundet har någon form av kontakt med Transportstyrelsen i frågor som har att göra med behörigheter, tillstånd, tillsyn eller registreringen av fordon. Eftersom en mycket stor del av medborgarna och företagen har en sådan regelbunden kontakt, eller på annat sätt är berörda, av Transportstyrelsens verksamhet på registerområdet innebär även en mindre nytta för var och en, en stor samhällsekonomisk vinst totalt sett. innehåller ca 8,8 miljoner registrerade fordon (ca 6,7 miljoner i trafik), varav ca 1,3 miljoner har en juridisk person som registrerad ägare. görs ca 370 miljoner transaktioner mot registret, Transportstyrelsens kundtjänst svarar på ca 1,9 miljoner samtal och det sker ca 60 miljoner självserviceärenden. Det finns drygt 5,9 miljoner innehavare av gällande körkort, och knappt 800 000 innehavare av körkortstillstånd. Antalet registrerade taxiförarlegitimationer var ca 81 700 st. och antalet registrerade trafiktillstånd ca 29 500 st., varav ca 18 200 st. avsåg godstrafik och ca 7 950 st. avsåg taxi. Antalet fordon anmälda i yrkesmässig trafik var ca 140 000 st. En närmare beskrivning av vägtrafikregistret finns i kap. 4. I det följande beskrivs de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som enligt vår översiktliga bedömning har mer än försumbara effekter för staten, företag och privatpersoner. I avsnitten där förslagen motiveras finns en mer allmän beskrivning av förslagens konsekvenser. Vi har valt att dela upp avsnittet efter våra förslag till förändringar. Under varje rubrik redovisar vi främst de ekonomiska konsekvenserna för staten respektive företag och privatpersoner. I slutet av avsnittet sammanfattar vi de ekonomiska konsekvenserna för samtliga förslag. Konsekvenser av våra förslag 18.2.1Förslag till två nya lagar Vår bedömning: Transportstyrelsen får vid införandet av de nya lagarna ökade kostnader för information, utbildning och föreskriftsarbete. Förslaget förväntas på leda till kostnadsbesparingar. För andra myndigheter, företag och privatpersoner leder förslaget till att de administrativa kostnaderna för att sätta sig in i regelverket kommer att minska. I ett övergångsskede blir dock kostnaden högre eftersom den som redan har kunskap om befintliga regler måste lära sig nya regler. Vi föreslår att LVTR ersätts dels med vägtrafikdatalagen som reglerar personuppgiftsbehandlingen i Transportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet, dels med lagen om fordons registrering m.m. som reglerar förutsättningarna för ett fordons registrering och brukande. Detta innebär en lagteknisk överensstämmelse för all registrering i Transportstyrelsens databaser. Regelverket blir härigenom tydligare och mer överskådligt. Genom ändringen blir regelverket även konsekvent i förhållande till flertalet andra särskilda registerförfattningar. Enligt vår bedömning är förslaget på kostnadsbesparande för Transportstyrelsen, eftersom det ger styrelsen möjligheter till samordning av regler om elektronisk informationshantering i databaserna på vägtrafikområdet och därigenom en ökad effektivitet. En separat reglering för behandlingen av personuppgifter och uppgifter medför också att lagstiftningen får en struktur som torde underlätta en ev. kommande trafikslagsövergripande utveckling av registerförfattningarna på transportsområdet, vilket i sin tur kan leda till ökad effektivitet för hela Transportstyrelsens verksamhet. En ökad effektivitet kan generellt förväntas leda till kostnadsbesparingar. I ett övergångsskede innebär införandet av de nya lagarna ökade kostnader. Transportstyrelsen måste arbeta om föreskrifter, Konsekvenser av våra förslag informationsmaterial och blanketter. Som exempel måste hänvisningar till den upphävda lagen och förordningen ersättas med hänvisningar till de nya lagarna och förordningarna. Detta gäller även om bestämmelserna inte ändras i sak. Kostnaden för föreskriftsarbetet har Transportstyrelsen beräknat uppgå till mellan en halv–. Enligt Transportstyrelsen kommer informationskostnaderna att uppgå till , varav 9–utgör kostnader för ett utskick till samtliga registrerade. Kostnaderna för översyn och utskick av nya blanketter beräknas av Transportstyrelsen uppgå till . Samtalen till kundtjänst beräknas öka med cirka 25 000 samtal, vilket innebär en ökad kostnad på . Detta innebär enligt Transportstyrelsen en total kostnad uppgående till 17–17,. Enligt Transportstyrelsen kan inte dessa kostnader täckas av befintliga finansiella ramar. Den av Transportstyrelsens beräknade kostnaden är en grov uppskattning av de kostnader en omställning till det nya regelverket kan innebära. Eftersom det är fråga om en engångskostnad för att införa ett regelverk som ska användas bör inte betydelsen härav överdrivas. Våra förslag kommer enligt vår mening att leda till stora kostnadsbesparingar för Transportstyrelsen (se även avsnitt 18.2.2). Enligt vår bedömning torde engångskostnaden för att införa det nya regelverket att motsvaras av de minskade utgifterna. Kostnaden bör enligt vår bedömning därför kunna finansieras inom befintliga finansiella ramar. Den nya vägtrafikdatalagen kommer att kräva utbildningsinsatser hos Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har beräknat att kostnader för utbildning som mest kommer att uppgå till , inklusive kostnader för att kompensera produktionsbortfallet. Enligt Transportstyrelsen kan utbildningskostnaderna täckas av ordinarie anslag, men om produktionsbortfallet behöver kompenseras kan kostnaderna i princip inte täckas av befintliga finansiella ramar. Vi bedömer att dessa kostnader, jämfört med den fortlöpande vidareutbildningen av personalen hos Transportstyrelsen, inte är mer omfattande än att de kan täckas av befintliga finansiella ramar. Vi vill i detta sammanhang särskilt framhålla att det inom pågår ett arbete med hur finansieringen av Transportstyrelsens verksamhet ska ske. Transportstyrelsens finansiering m.m. daterad , Konsekvenser av våra förslag föreslås att Transportstyrelsens verksamhet som avser tillstånd, tillsyn och registerhållning i huvudsak bör finansieras med avgifter, medan verksamheten med bl.a. regelgivning och stabsuppgifter inte bör finansieras på det sättet. För andra myndigheter som har behov av information om fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet medför det förhållandet att regelverket blir tydligare och mer överskådligt på att de administrativa kostnaderna för att sätta sig in i regelverket minskar. Genom ändringen blir, som ovan nämnts, regelverket även konsekvent i förhållande till flertalet andra särskilda registerförfattningar. För dessa myndigheter bör detta i förlängningen kunna leda till positiva effekter i form av samordningsfördelar. Hur stora kostnadsminskningar det kan röra sig om har inte varit möjligt att beräkna. Kostnader torde dock i ett övergångsskede uppkomma, eftersom den som redan har kunskap om gällande regelverk måste sätta sig in i nya regler. Detta gäller generellt för införandet av ny lagstiftning. Eftersom det rör sig om en engångskostnad för att införa ett regelverk som ska användas bör dock inte betydelsen härav överdrivas. Eventuella merkostnader för myndigheterna bör därför kunna finansieras inom befintliga finansiella ramar. Konsekvenser för företag och privatpersoner För företag och privatpersoner som har ett behov av information om fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet medför det förhållandet att regelverket blir tydligare och mer överskådligt på att de administrativa kostnaderna för att sätta sig in i regelverket minskar. Hur stora kostnadsminskningar det kan röra sig om har inte varit möjligt att beräkna. Kostnaden torde i ett övergångsskede bli något högre, eftersom den som redan har kunskap om gällande regelverk måste sätta sig in i nya regler. Detta gäller, som nämnts ovan, generellt för införandet av en ny lagstiftning. Det är naturligtvis svårt att uppskatta hur stora samhällsekonomiska vinster i ökade effektivitet och minskad tidsåtgång Konsekvenser av våra förslag som kommer att göras till följd av en mer lättillgänglig och ändamålsenlig lagstiftning. Med tanke på att antalet företag och privatpersoner som kommer i kontakt med registerlagstiftningen är väldigt stort så innebär dock även en liten effektivisering och tidsvinst per företag eller privatperson en relativt stor samhällsekonomisk vinst totalt sett. Exempelvis är ca 200 000 juridiska personer registrerade som ägare till fordon i vägtrafikregistret. Flertalet av dessa är företag. Vid ett antagande om att varje företag gör en genomsnittlig tidsvinst på tack vare att regelverket är mer lättillgängligt, och med användning av samma timkostnad för ett företag som använts i PricewaterhouseCoopers rapporten, så kan vinsten för dessa företag beräknas till 200 000 x 10/60 x 600 = . Vi känner inte till hur många privatpersoner som är registrerade som ägare till ett eller flera fordon, men det är ungefär 7,5 miljoner fordon i vägtrafikregistret som har en fysisk person som ägare (jfr avsnitt 18.2). Vid ett antagande om att det förbättrade regelverket leder till 1 minuts tidsbesparing för varje registrerat fordon som innehas av en privatperson skulle den totala tidsbesparingen bli 1/60 x 7,5 miljoner = . Med användning av samma timkostnad som PricewaterhouseCooper använt i sin rapport1 (/tim) kan då vinsten för kollektivet privatpersoner beräknas till 125 000 x 200 = . 18.2.2Vägtrafikdatalagens tillämpningsområde, nivån på lagstiftningen, övergången från register till databas m.m. Vår bedömning: De ekonomiska konsekvenserna av förslagen är svåra att beräkna. Förslagen kan dock förutsättas medföra att författningsförändringar kan genomföras snabbare och att förutsättningarna ökar för Transportstyrelsen att använda modern teknik, vilket ökar tillgängligheten till information. Detta kan antas medföra påtagligt minskade administrativa kostnader för Transportstyrelsen. 1 PricewaterhouseCooper , se bilaga 5. Konsekvenser av våra förslag Förslagen förväntas även leda till att andra myndigheters och företags administrativa kostnader minskar påtagligt. Även för privatpersoner är förslagen positiva. Vi föreslår att vägtrafikdatalagens tillämpningsområde utvidgas till att gälla all behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet och att begreppet databas införs. Detta sker i syfte att stärka skyddet för den personliga integriteten och att införa en teknikoberoende lagstiftning. Vi föreslår även att frågor som beslutas av ska beslutas av regeringen och i vissa fall av Transportstyrelsen, bl.a. när det gäller innehållet i databaserna. Detta innebär enligt vår uppfattning att det kommer att finnas förutsättningar att snabbare genomföra de förändringar av regelverket som behövs för att datortekniken ska kunna utnyttjas effektivt, dvs. utan att det blir nödvändigt med en anpassning av regelverken på lagnivå. Även förändringar av regelverket för personuppgiftshanteringen som följer av ändringar av de materiella regelverk som styr Transportstyrelsens verksamhet bör kunna genomföras snabbare och enklare än . Våra förslag ger enligt vår uppfattning de rättsliga förutsättningarna för att Transportstyrelsen ska kunna bygga upp sitt verksamhetsstöd för en modern informationshantering. Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet förutsätter att den information som Transportstyrelsen förfogar över är lättillgänglig och att den på ett enkelt och effektivt sätt kan spridas till andra myndigheter, kommuner och enskilda aktörer som har behov av den. Genom att vi inför en möjlighet till direktåtkomst för den registrerade själv och öppnar upp för en vidare användning av uppgifter om registreringsnummer och chassinummer kommer tillgängligheten till information att öka. Informationshanteringen hos Transportstyrelsen utgör i många avseende nyckeln till en effektiv informationshantering i samhället i stort. Att Transportstyrelsens informationshantering är effektiv är således av ett övergripande intresse för statsförvaltningen. Konsekvenser av våra förslag Genom att vårt förslag är teknikoberoende kommer det inte att innebära några direkta kostnader för Transportstyrelsen i anslutning till ikraftträdandet, eftersom de datasystem som utnyttjas eller är under utveckling inom Transportstyrelsen kan bibehållas utan förändringar. Jämfört med den nuvarande regleringen innebär förslaget emellertid att Transportstyrelsen ges bättre förutsättningar att använda modern teknik. Genom en teknikoberoende lagstiftning kommer Transportstyrelsen att få stort ansvar för den framtida utvecklingen av teknik och system för personuppgiftsbehandlingen inom vägtrafikområdet. Detta ger Transportstyrelsen stora möjligheter till effektivisering av verksamheten och kommer att leda till kostnadsbesparingar. En teknikoberoende lagstiftning torde även underlätta en ev. kommande trafikslagsövergripande utveckling av registerförfattningarna på transportområdet, vilket i sin tur kan leda till ökad effektivitet för hela Transportstyrelsens verksamhet. Våra förslag innebär även att förändringar kan genomföras snabbare än . Det har inte varit möjligt att beräkna de effektivitetsvinster som Transportstyrelsen kan uppnå. I Transportstyrelsens utvecklingsarbete för att ta fram nya informationstjänster som bl.a. sker inom ramen för E-delegationens arbete med e-förvaltning, kommer styrelsen att behöva lämna förslag på nödvändiga myndighetsföreskrifter och rutiner m.m. Sådana förslag förutsätts åtföljas av en konsekvensutredning enligt förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning (2007:1244). De närmare analyserna kommer därför att göras inför framtagande av varje sådant förslag. Förslagen kan dock förväntas leda till påtagligt minskade administrativa kostnader för Transportstyrelsen. Även för andra myndigheter som behöver information från Transportstyrelsens databaser är det en fördel om Transportstyrelsen har möjligheter att använda modern teknik som i förlängningen underlättar utvecklingen av t.ex. e-tjänster. Detta kan i sin tur leda till tidsbesparingar och påtagligt minskade administrativa kostnader för de myndigheter som har ett behov av information från Transportstyrelsens databaser. Konsekvenser av våra förslag myndigheter är det givetvis en fördel att nödvändiga författningsförändringar kan genomföras så snabbt och enkelt som möjligt. Konsekvenser för företag och privatpersoner För företagen och för privatpersoner som behöver information från Transportstyrelsens databaser är det en fördel om Transportstyrelsen har möjlighet att använda modern teknik som i förlängningen underlättar utvecklingen av t.ex. e-tjänster. Detta kan i sin tur leda till tidsbesparingar och minskade administrativa kostnader för de företag som har ett behov av information från Transportstyrelsens databaser. Det är mycket svårt att göra några generella beräkningar av minskningen av företagens administrativa kostnader, eftersom varje e-tjänst som utvecklas kan innebära olika besparingar. Den stora vinsten med sådana tjänster är den s.k. kundnyttan med tillgänglighet dygnet runt. Baserat på antagandet att Transportstyrelsen utvecklar 20 självservicetjänster för den enskilde respektive näringsliv och den tid som kan sparas genom att anmälningar görs elektroniskt i stället för på papper har Transportstyrelsen gjort en mycket grov uppskattning. Vid en sådan uppskattning skulle den privata marknaden kunna spara och näringslivet . Som anförts ovan förutsätter dock varje tjänst en egen beräkning av konskekvenserna. För företag och privatpersoner är det givetvis en fördel att nödvändiga förändringar i lagstiftningen kan genomföras så snabbt och enkelt som möjligt. Möjligheten att behandla uppgifter om registreringsnummer och chassinummer för att tillhandahålla sådana uppgifter om fordon som inte är personuppgifter kan antas medföra vinster för de företag som har användning av sådana uppgifter i sin verksamhet, och för de informationsförmedlare som tillhandahåller uppgifterna och eventuella programkopplingar. Det borde också innebära ökade förutsättningar för olika utvecklare av programvaror och webblösningar att skapa nya produkter som bygger på en tillgång till tekniska uppgifter i fordonsdatabasen. Marknaden för sådana produkter och tjänster borde därför öka. Konsekvenser av våra förslag 18.2.3Fyra nya databaser: fordons-, behörighets-, tillstånds- och tillsynsdatabas Vår bedömning: Förslagen medför inga kostnader för Transportstyrelsen. Däremot förväntas Transportstyrelsens administrativa kostnader minska på . Vi föreslår att vägtrafikdatalagen ska utgöra en rättslig ram för personuppgiftsbehandlingen inom Transportstyrelsens verksamhet med fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet. Vi anser att det finns både sakliga och pedagogiska skäl för att närmare definiera och avgränsa behandlingen av olika uppgifter i olika databaser, till skillnad från ett vägtrafikregister. Vi har bedömt att den föreslagna indelningen i databaser är att föredra framför alternativa lösningar (se avsnitt 7.3). Syftet med att införa olika databaser är att underlätta utformandet av bestämmelser om bl.a. ändamål, utlämnande av uppgifter, sökbegrepp samt bevarande och gallring. Genom att även göra databaserna trafikneutrala – begreppen fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn är applicerbara på samtliga trafikslag – underlättas även en ev. kommande trafikslagsövergripande utveckling av registerförfattningarna på transportområdet. Förslagen förväntas leda till ökad effektivitet för hela Transportstyrelsens verksamhet. Några ökade kostnader för Transportstyrelsen i och med införandet av olika databaser kommer inte bli fallet, eftersom regleringen är teknikneutral och endast innebär en rättslig ram för hanteringen av uppgifterna. Transportstyrelsen är således inte av detta skäl nödgad att förändra den tekniska systemstrukturen. Ett inrättande av en särskild tillsynsdatabas kommer enligt vår uppfattning att leda till en effektivare tillsyn på vägtrafikområdet. är Transportstyrelsens användning av elektroniska hjälpmedel i tillsynsverksamheten inte särskilt omfattande, men en sådan användning kan komma att öka genom den tekniska utvecklingen Konsekvenser av våra förslag och utvecklingen av effektivare arbetsmetoder, vilket i sin tur kan leda till kostnadsbesparingar för Transportstyrelsen. En ökad överskådlighet och tydlighet i lagstiftningen medför i sin tur högre effektivitet och därigenom kostnadsbesparingar även för andra myndigheter som lättare får klart för sig vilka regler som gäller. Konsekvenser för företag och privatpersoner En ökad överskådlighet och tydlighet i lagstiftningen medför bättre effektivitet och därigenom kostnadsbesparingar även för företag och privatpersoner som lättare får klart för sig vilka regler som gäller. Se avsnitt 18.2.1. 18.2.4Registrering av uppgifter om trafiksäkerhetsfrämjande teknik, utrustning och system i fordonsdatabasen Vår bedömning: Förslaget innebär inte några ökade kostnader för staten. Förslaget förväntas innebära positiva effekter för de som har sådan trafiksäkerhetshöjande teknik som kan innebära en lägre trafikförsäkringspremie. För att tillgodose försäkringsbranschens behov av att möjliggöra en differentiering av trafikförsäkringspremien och därigenom bidra till en ökad trafiksäkerhet förslår vi att uppgifter om trafiksäkerhetsfrämjande teknik, utrustning och system ska föras in i fordonsdatabasen. Det enskilda försäkringsbolaget får sedan bestämma vilka uppgifter som ska användas och på vilket sätt, samt med vilket belopp som de vill differentiera trafikförsäkringspremien. Vårt förslag innebär att regeringen bemyndigar Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får föras in och på vilket sätt uppgifterna får anmälas till Transportstyrelsen. I princip berörs alla fordonsägare som äger sådana fordon där försäkringsbranschen vill differentiera trafikförsäkringspremien. Konsekvenser av våra förslag skyldighet att lämna uppgifterna till Transportstyrelsen föreskrivs inte. Uppgiftslämnandet är frivilligt. Transportstyrelsens kostnader för att genomföra ett system för att föra in dessa uppgifter i fordonsdatabasen kan enligt styrelsen rymmas inom befintliga finansiella ramar. Konsekvenser för företag och privatpersoner Försäkringsbranschens möjligheter att få tillgång till kvalitetssäkrade uppgifter ökar genom ett införande av uppgifter i fordonsdatabasen i förhållande till att uppgifterna skulle inhämtas av försäkringsbolagen på något annat sätt. Detta innebär ökade möjligheter till en differentierad försäkringspremie. Det är främst företag och privatpersoner som köper nya fordon som har en viss trafiksäkerhetsfrämjande teknik och utrustning i sitt fordon som kommer att få nytta av en registrering då de kan få en lägre trafikförsäkringspremie. får den enskilde möjligheten att påverka sina egna kostnader. Eftersom det rör sig om ett frivilligt uppgiftslämnande införs inte någon skyldighet för företagen som påverkar deras administrativa kostnader. 18.2.5Registrering av nya uppgifter i tillståndsdatabasen Vår bedömning: Förslaget förväntas leda till minskade administrativa kostnader för Transportstyrelsen. För övriga myndigheter, företag och privatpersoner är effekten marginell. Vi föreslår att uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande av förarprövare och godkännande av trafikskolechefer, utbildningsledare eller trafiklärare enligt lagen (1998:493) om trafikskolor ska registreras i tillståndsdatabasen. Konsekvenser av våra förslag För Transportstyrelsen kommer registreringen att leda till att informationen blir lättillgänglig och samlad på ett ställe.