sou · GZB366 · 2011-10-19 00:00:00 — Likafullt är det viktigt att upprätthålla ett nordiskt samarbete, inte minst i operativa frågor. Utredningen anser att det forskningssamarbete som äger rum inom ramen för NVC Finland är av stort värde och bör upp- muntras. Det gäller även nätverket för alkohol- och narkotika- frågor, som är ett forum för dialog mellan forskarvärlden och de tjänstemän i regeringskanslierna som ansvarar för narkotika- politiska frågor. Likaså är det informella nordiska samarbete som bedrivs inom ramen för NADiS ett bra exempel på ett väl funge- rande samarbete som har växt fram utifrån ett behov av samverkan. När det gäller det brottsbekämpande samarbetet har förut- sättningarna förändrats i och med EU-samarbetet och Europol. Europols nya regionala strategi, med indelning i tre regioner, inne- bär ett ökat stöd till det brottsbekämpande arbetet i . ingår i Europols nordöstra region som till stora delar överensstäm- mer med de länder som ingår i Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet inom ramen för Östersjösamarbetet. Europol deltar aktivt i det samarbetet. Det finns en överlappning mellan PTN-sambandsmän inom EU och de Europol-placerade sambandsmännen från EU-länderna och . Mot denna bakgrund överväger svensk polis att dra in de svenska PTN-sambandsmän som är stationerade i EU-länder. När det gäller länder utanför EU vill utredningen erinra om att ett 259 Rådets beslut /387/RIF av om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen. samutyttjande av EU-ländernas sambandsmän är både möjligt och önskvärt.260 I det sammanhanget är det viktigt att vara uppmärksam på att även andra delar av PTN-samarbetet riskerar att medföra dubbelarbete i takt med att EU-samarbetet utvecklas med de nya möjligheter som Lissabonfördraget ger. När det gäller samarbete om narkotikapolitikens inriktning är bilden mer komplicerad. Samsynen är inte längre självklar. Sam- tidigt finner utredningen att avsätter begränsade resurser, exempelvis för Nordiskt narkotikaforum som är en informell arena för erfarenhets- och informationsutbyte. Forumet har ersatt det samarbete som tidigare bedrevs inom ramen för ministerrådets ämbetsmannakommitté. deltog svenska representanter från flera departement och myndigheter i arbetet. Så är inte längre fallet. Vanligen är det numera bara en departementstjänsteman som deltar i Nordiskt narkotikaforum. Övriga nordiska länder har ofta en större delegation. Utredningen finner att om ska fortsätta att delta i Nordiskt narkotikforums möten så bör resurser avsättas för detta och delegationen bör utökas med fler sakkunniga från departement och myndigheter. Ett alternativ som innebär ett bättre resurs- utnyttjande är att förlägga mötena då expertis ändå är på plats, till exempel i anslutning till FN:s narkotikakom- mission som sammanträder varje vår. Att förlägga mötena till CND har flera fördelar. Representanter för olika departement och myndigheter finns som regel på plats i , vilket gör att expertis på flera områden kan mötas i dialog. Frågor som aktualiseras i CND-förhandlingarna kan diskuteras utan dröjsmål. Man sparar både restid och sammanträdestid. Efter- som man slipper extra kostnader för forumdeltagarnas resor är en sådan lösning också ekonomiskt fördelaktig. Genom internationella engagemang och åtaganden bidrar vi med statistik och information på narkotikaområdet till ett antal samordnande instanser. Inhämtningen sker i flera fall under bestämda tider och enligt återkommande rutiner. Nedan nämns ett antal rapporteringar som berör narkotika enbart eller i stor omfattning. 260 Rådets beslut nr 2003/170/RIF om gemensamt utnyttjande av sambandsmän som är utsända av medlemsstaternas brottsbekämpande organ. Det finns också anda rapporteringar som berör narkotikafrågan, men då dessa framför allt har annat fokus än narkotika har utred- ningen valt att inte behandla dem här. UNODC – Annual Reports Questionnaire Enligt FN:s internationella narkotikakonventioner är medlems- staterna formellt skyldiga att lämna uppgifter om hur de tre konventionerna fungerar.261 Informationen samlas in genom fyra årliga frågeformulär under samlingsnamnet Annual Reports Question- naire (ARQ). De ifyllda frågeformulären skickas in elektroniskt till UNODC som sammanställer informationen i två rapporter till FN:s , , en om missbrukssituationen i världen och en om tillgång och olaglig handel. Informationen används också för att sammanställa annan information till CND, som en del av underlaget för INCB:s årliga rapport samt även för World Drug Report som ges ut av UNODC. fanns det också ett Biennial Reports Questionnaire (BRQ) som en uppföljning av de beslut som fattades av generalförsam- lingens specialsession (UNGASS) om narkotika 1998. I den senaste versionen av ARQ, som beslutades av CND och som gäller , har BRQ ersatts med en del i ARQ för rapportering om genomförandet av den politiska förklaring med åtföljande handlingsplan som antogs av 2009.262 ARQ består av fyra delar: Del I: rättsliga och institutionella ramar Del II: övergripande strategier för efterfråge- och utbudsbegränsade åtgärder (BRQ) Del III: omfattning, mönster och trender i narkotikaanvändning Del IV: omfattning, mönster och trender i narkotikaodling, narkotikatillverkning och narkotikahandel. 261Enligt konvention, Artikel 18, konvention, Artikel 16 och kon- vention, Artikel 20. 262Political of Action on International Cooperation Towards an Integrated and Balanced Strategy to Counter the World Drug Problem adopted by the High-level segment, Commission on Narcotic Drugs, 11–12 2009. ARQ:s frågeformulär finns tillgängliga elektroniskt på FN:s sex officiella språk och kan laddas ner från UNODC:s hemsida263. De skickas också ut till medlemsstaterna genom en note verbale via de permanenta representationerna i tillsammans med en vägled- ning, vanligen . Formulär och vägledning vidarebefordras till som ansvarar för att ARQ besvaras. Svaren skall vara UNODC tillhanda . Den nationella hanteringen av ARQ har varierat över åren. gav ett muntligt uppdrag att besvara de reviderade ARQ-formulären i alla delar utom de där informationen huvudsakligen finns i . För de departementsrelaterade frågorna åtog sig att inhämta information från ansvariga departement samt samman- ställa svaren. vidarebefordrade vissa frågor till andra myndigheter och organisationer som i sin tur tog hjälp av ytterligare andra för avgränsade delar. samman- fogade slutligen svaren från med de egna och skickade de besvarade formulären till UNODC. Enligt UNODC har hållit tidsramen för rapporteringen relativt väl . Svaren bedöms som quite sub- stantial med undantag från några systematiska brister.264 Till exempel har prevalensdata enbart för cannabis när det gäller den allmänna befolkningen. Den information som efterfrågas till ARQ efterfrågas också i andra sammanhang, bland annat i rapporteringen till EU. Med andra ord kan information som sammanställs till ARQ eller EU nyttjas . Det finns inget upparbetat system kring hur säkrar vali- diteten i svaren, vilket kan leda till att även uppenbara fel riskerar att slinka igenom rapporteringen. Det finns inte heller något system kring hur sammanställda svar till ARQ används eller för- medlas på nationell nivå. 263http:///unodc/en/commissions/CND/10-GlobalData.html 264Enligt UNODC:s ARQ-team. I egenskap av så kallad behörig myndighet gentemot INCB ansvarar för rapportering till INCB. Av Läke- medelsverkets instruktion265 framgår att verket ska delta i inter- nationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde, men rapporter- ingen till INCB nämns inte specifikt. På regelbunden basis levererar verket årlig och kvartalsvis statistik till INCB i sju formulär266 för de tre områdena narkotiska substanser, psykotropa substanser samt prekursorer. Följande information efterfrågas av INCB. Internationellt kontrollerad narkotika: kvartalsstatistik för importer och exporter (statistiken ska vara INCB tillhanda efter varje kvartal), årlig uppskattning av vilka mängder narkotika som behövs i landet kommande år, samt årlig statistik över produktion, tillverkning, konsumtion, lager och beslag. Psykotropa substanser i förteckningarna I, II, III och IV konvention: årlig statistisk om tillverkning, användning, lager, import och export, kvartalsstatistik över import och export av ämnen i förteckning II konvention, samt årlig uppskattning av vilka mängder som behövs i landet kommande år av ämnen i förteckning II, III och IV konvention. Prekursorer och kemikalier som ofta används vid olaglig framställ- ning av narkotika och psykotropa ämnen under internationell kontroll: årlig sammanställning av beslag, handel och användning. De årliga rapporterna ska levereras direkt till INCB . Kvartalsrapporterna ska lämnas med som längst en månads fördröjning efter utgånget kvartal. Största delen av statistiken finns hos eller inhämtas kvartalsvis och årsvis, 265Förordning (2007:1205) med instruktion för , 2§ pkt 6. 266Formulären finns tillgängliga på INCB:s hemsida under yellow, green och red list för narcotic drugs, pshycotropic substances respektive precursors. dels från tull och polis när det gäller beslag, dels från de företag som hanterar ämnena. Även oh bistår med information. De ifyllda formulären skickas direkt till INCB utom det för prekursorer som skickas till EU-kommis- sionen för vidarebefordran till INCB. Rapporterna arkiveras av . uppskattar att den årliga tids- åtgången för den regelbundet återkommande rapporteringen upp- går till närmare . Därtill kommer ett varierande antal ad hoc-förfrågningar, främst från INCB, som ska besvaras. – UNGASS Country Progress Report Med undertecknandet av generalförsamlingens deklarationer om bekämpningen av hiv/aids267 följer en rapporteringsskyldighet. Smitt- skyddsinstitutet268 rapporterar de föregående två årens resultat till och vidare till . Återrapporteringen svarar mot de mål som ställs upp i deklara- tionerna. Rapporteringen kommer bland annat att beröra: kunskap, attityder och beteenden i olika grupper, tillgång till antiretroviral behandling, testfrekvensen för hiv-infektion i olika riskutsatta grupper, andelen nysmittade individer, tillgång till rena kanyler och sprutor för personer med injektions- missbruk och tillgång till kondomer för personer med injektions- missbruk, tillgång till kunskapsförmedling om smittorisker till personer med injektionsmissbruk, samhällsförändringar som påverkar hälsan för viktiga grupper, samt organisation och samordning av det primär- och sekundär- preventiva hiv-arbetet på nationell nivå. 267A/RES/S-26/2 on HIV/AIDS, A/60/L.57 Political Decla- ration on HIV/AIDS och A/RES/65/L.49. 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. hade detta ansvar. Rapporteringen som består av en skriven nationell rapport och tre ifyllda frågeformulär ska sammanställas enligt instruktioner som förmedlas till de nationella kontaktpunkterna från (vanligtvis runt oktober) inför kommande rapporteringsrunda. I rapporteringen finns även utrymme att fylla ut med egna nationella delar. 2010 ägde tredje rapportering rum. sker rapporteringen enligt det som kallas andra genera- tionens övervakning av hiv/aids och som innebär en regelbunden, systematisk insamling, analys och tolkning av fallrapportering och även riskbeteende-relaterad data, det vill säga kunskap, attityder och beteende, . Förutom övervakning av hiv/aids ingår också övervakning av sexuellt smittsamma sjukdomar (STI) och hepatit. För att kunna leverera den information som efterfrågas är erfaren- heter och data från olika sektorer nödvändiga. I detta syfte samlar in data från bland annat , Kri- minalvårdens häktesprojekt, Brå, SIDA, , , de större universiteten som bedriver forskning inom ämnet och . Ett av de tre frågeformulären besvaras av frivilligsektorn. För att säkra bidragen från de större aktörerna har upprättat samarbetsavtal som sträcker sig över . Informationen i rapporteringen kvalitetssäkras genom att forskare på validerar den. Dessutom valideras den samlade informationen av två externa referensgrupper (en från myndigheter och en från frivilligsektorn) som knutits till rapport- eringen. Utöver detta är arbetet helt transparant, det vill säga vem som helst kan följa arbetet online genom att rapporterar in i en databas som är tillgänglig för berörda aktörer och allmänheten. Den svenska rapporten har översatts och komprimerats i en enklare form som distribuerats i 5 000 exemplar till berörda aktörer i landet. 2.10.2Rapportering till Europeiska Unionen uppdrag gentemot ECNN omfattas av ett antal obliga- toriska och frivilliga arbetsuppgifter269, vissa återkommande och andra som uppkommer vid enstaka tillfällen. Mer information om ECNN finns i avsnitt 2.6 Europeiska unionen. I egenskap av svensk kontaktpunkt270 bär huvudansvaret för dessa arbetsuppgifter som man har två heltidstjänster till sitt förfogande för. Den återkommande rapporteringen utgör en väsent- lig del. sammanställer och tillgängliggör ECNN jämförbar infor- mation om narkotikasituationen i EU och dess medlemsländer, bland annat genom statistiska sammanställningar och en årsrapport. Underlaget utgörs framför allt av två återkommande systematiska rapporteringar, inriktade på situationen föregående år och bestå- ende av: tabeller och strukturerade frågeformulär, samt nationella årsrapporter om drogsituationen. Den information som rapporteras till ECNN rapporteras även till andra aktörer i andra sammanhang och vice versa. Med andra ord kan samma information nyttjas i likhet med vad som gäller för ARQ-rapporteringen till FN. Tabeller och strukturerade frågeformulär De nationella kontaktpunkterna ska leverera information till ECNN om den nationella narkotikasituationen utifrån ett tjugo- tal standardtabeller och runt fem strukturerade frågeformulär. Flera av dessa är återkommande, några är mindre frekventa och vissa är frivilliga. Information om vilka tabeller som ska levereras det påföljande året presenteras av ECNN och diskuteras med de nationella kontaktpunkterna vid ett Reitox-möte . 269Arbetsuppgifterna och de olika aktörernas roller beskrivs genom och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 av om ECNN som bör ses i kombination med ECNN:s treåriga (nu gällande 2010–2012) och årliga arbetsprogram. Utöver detta skriver ECNN och respektive nationell kontaktpunkt årliga kontrakt där de ömsesidiga åtagandena specificeras. 270Förordning (2009:267) om med instruktion för . Genom undertecknandet av det årliga kontraktet mellan ECNN och respektive medlemsland förbinder sig länderna att leverera den information som beslutats om. förväntas tabeller och frågeformulär sammanställas på bland annat följande områden: befolkningsundersökningar och skolundersökningar, förekomsten av hepatit B och C samt hiv bland injektionsmiss- brukare, tillgång till rena sprutor, tillgång till missbruksbehandling och information om behand- lingsprogram, förebyggande av hälsorisker i samband med missbruk, utvärdering och samordning, m.m. Data från olika sektorer är nödvändiga för att kunna leverera den information som efterfrågas. Flera eller delar av tabellerna och formu- lären överlämnas därför till andra myndigheter och organisationer för besvarande såsom , , Brå, CAN, Kriminal- vården, och . Även sakkunniga vid universitet bidrar med data. Data till tabellerna och formulären rapporteras in via en inter- netbaserad statistikdatabas, kallad Fonte, som det går att lyfta in data i . Där samlas information från samt- liga länder knutna till ECNN. lyfter in statisti- ken och informationen för de flesta tabellerna och formulären. Det har även förekommit att andra myndigheter och organisationer rapporterat direkt i Fonte. ska tabellerna och frågeformulären vara ECNN tillhanda. Nationell årsrapport om drogsituationen i Varje höst (vanligtvis ) ska en nationell rapport som beskriver narkotikasituationen i skickas till ECNN. Rapporten skrivs på engelska och ska sammanställas enligt detaljerade instruktioner från ECNN för att ländernas nationella rapporterna ska kunna jämföras. Instruktionerna kommer de nationella kontaktpunkterna tillhanda med informationen om vilka tabeller och formulär som ska besvaras. Rapporten bygger bland annat på de årliga standardtabellerna och strukturerade frågeformulären som rapporteras till ECNN. Förutom uppgifter om narkotikamissbrukets utbredning och marknadens särdrag avhandlar den nationella rapporten bland annat missbruksbehandling (exempelvis tillgänglighet och efterfrågan), hälsa och social återanpassning, narkotikarelaterad brottslighet samt narkotikapolitik (bland annat lagstiftning, strategier). De nationella rapporterna innehåller även fördjupningskapitel. Ämnena för dessa varierar och definieras i samråd mellan kontakt- punkterna och ECNN. Två av de tre föreslagna temakapitlen ska vara med i den nationella rapporten. Ett kapitel är obligatoriskt för alla medlemsländer att skriva om. obligatoriska ämne är narkotikarelaterad hälsopolitik och hälsotjänster i fängelser. När det gäller det andra fördjupningskapitlet kan kontaktpunkterna välja mellan två teman. Likt för tabellerna och frågeformulären är det nödvändigt att inhämta information från olika sektorer. har en redaktionell roll. De fem nyckelindikatorernas experter har givna uppgifter i arbetet med rapporten. deltar bland andra , , Brå, CAN, Kriminal- vården, , samt experter vid olika uni- versitet. Den inrapporterade årsrapporten, standardtabellerna och frågeformulären arkiveras hos . Som nationell kontaktpunkt är det roll att se till att rapporteringen ger rätt beskrivning av situation. Innan årsrapporten skickas till ECNN kommuniceras den med . Det finns emellertid inget utvecklat system för strukturerad validering av data som tillhandahålls i tabeller och formulär. Inte heller finns det en fastställd process för kvalitets- säkring av rapporten. I samband med att ECNN:s årsrapport publiceras, vilket är efter det att de nationella rapporterna skickats till ECNN, görs de nationella årsrapporterna tillgängliga via ECNN:s hemsida, vilket gör det möjligt att jämföra det egna landet med övriga EU- länder. Motsvarande publicering på eller reger- ingens hemsida sker som regel inte. har den nationella rapporten publicerats på , vid andra tillfällen har den skickats via e-post till ett varierat antal myndigheter och organisationer. Flertalet andra EU-länder väljer att göra årsrapport och temakapitel tillgängliga för allmänheten genom publicering. I arbetet med EU:s system för informationsutbyte, riskbedömning och kontroll av nya psykoaktiva ämnen271 görs löpande och perio- diserade rapporteringar. Varje EU-land svarar för att den nationella enheten inom Europol (för del ) och landets kontaktpunkt gentemot ECNN () till- handahåller information om framställning av, handel med och användning av nya psykoaktiva ämnen. De ska även informera om preparat som innehåller nya psykoaktiva ämnen. ska rapportera till ECNN när nya ämnen som faller inom beslutet upptäcks. Dessutom sammanställs en halvårsrapport (januari–juni) och en helårsrapport (januari– december) till ECNN som anger nya preparat som har beslagtagits och/eller påträffats i kroppsvätska. Aktörerna i NADiS deltar i arbetet med att identifiera nya ämnen som har brukats i . samlar in data från , rättskemiska avdelning och . Informationen sammanställs och skickas därefter till ECNN som vidarebefordrar informationen till Europol och de nationella enheterna inom Europol, företrädarna för Reitox i medlemsländerna, och Europeiska läkemedels- myndigheten. Utöver den regelbundet återkommande rapportering som bidrar till inkommer ett varierande antal tillfälliga frågor. Det kan till exempel vara en begäran om information som följer av ett beslut i 271 Beslut /387/RIF. EU eller en resolution i FN. Omfattningen av dessa tillfälliga frågor är sällan förutsebar och frågorna kräver i vissa fall ett betydande arbete för att besvaras. I vissa fall skickas de direkt till myndigheterna inom ramen för deras roll som ansvariga kontaktpunkter, exempelvis till i egenskap av kontaktpunkt gentemot ECNN, Rikspolis- styrelsen i egenskap av kontaktpunkt gentemot Europol och Läke- medelsverket i egenskap av kontaktpunkt gentemot INCB. I andra fall når förfrågningarna först ett departement som sedan i sin tur skickar vidare till annan instans. Inte sällan skickas ärenden runt, vilket i flera fall resulterar i att den aktör som slutligen sitter på svaren får mycket begränsat för att svara. Det förekommer även att en förfrågan skickas till flera olika instanser utan att de som berörs vet om det, vilket kan medföra att olika svar lämnas till frågeställaren. Det svenska statistiksystemet är decentraliserat. Flera olika myn- digheter ansvarar för och producerar statistik som rör narkotika och narkotikamissbruk. Statistiken ska sammanställas och analy- seras tillsammans med annan information som också den ofta ägs av olika myndigheter. Detta har resulterat i otydliga rutiner, både när det gäller återkommande rapporteringar och ad hoc-förfråg- ningar. Genom att strama upp rutinerna kan arbetet effektiviseras när det gäller båda typerna av rapporteringar. Uppdraget att samordna rapporteringen till ECNN ligger hos och följer av att myndigheten är nationell enhet för ECNN, vilket i sin tur framgår av instruk- tion.272 Med tanke på att den årliga rapporteringen till FN via ARQ uppvisar stora likheter med rapporteringen till ECNN föreslår utredningen att även uppdraget att samordna ARQ-rapporteringen ges till och att detta regleras i myndighetens instruktion. är behörig myndighet/nationell kontaktpunkt för INCB och har en omfattande rapporteringsskyldighet. Utred- ningen föreslår att funktionen skrivs in i verkets instruktion. Utredningen har funnit att det ibland kan vara svårt för den myndighet som har fått ansvaret att sammanställa statistik och information för leverans till regeringen och vidare till FN eller EU 272 Förordningen (2009:267) med instruktion för . att få in information som efterfrågas från andra myndigheter. Det borde vara en självklarhet att en myndighet som äger statistik och annan information fungerar som underleverantör till den myndigheten som har uppdraget att rapportera till internationellt organ. I den mån det inte framgår av en myndighets instruktion att den ska förse regering och andra myndigheter med statistik och annat kunskapsunderlag, bör regeringen överväga att föra in detta i myndighetens instruktion. Ansvarsfördelningen mellan informationslämnarna bör förtyd- ligas när det gäller vem som tillhandahålla vad av den information som efterfrågas i de olika formulären. Utredningen föreslår att ett nätverk formeras bestående av de som ska lämna information. I ett initialskede kan det vara gynnsamt att nätverket träffas för att klar- göra delar av rapporteringen såsom omfång, begrepp och defini- tioner. Dessutom kan det vara bra att känna till vilka andra som bidrar till rapporteringen så att var och en vet till vem det är möjligt att vända sig vid eventuella frågor. I ett antal fall kan flera aktörer antas vara berörda av en fråga och dessa bör då lämna ett gemen- samt svar. Det är också väsentligt att de som bidrar till rapporteringen har god kännedom om syftet med ARQ/ECNN, tidsramar, de svar förmedlar och vad dessa svar mynnar ut i hos UNODC respektive ECNN. Informationsleverantörerna måste också ha utrymme för arbetet i den egna verksamheten. De flesta av rapporteringarna återkommer och med samma – eller liknande – frågor och innehåll. Rapporteringarna till UNODC och INCB äger rum /juli och till ECNN /oktober , medan rapportering till av situationen med avseende på hiv/aids görs . Att rapporteringarna till såväl FN som EU är repetitiva underlättar verksamhetsplaneringen. För att säkerställa att en objektiv och korrekt bild förmedlas till FN och EU krävs en gedigen sakkunskap hos de som tillhandhåller informationen och ett strukturerat valideringssystem.