sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Andelar i procent.1 Flera svarsalternativ kunde väljas 1 Frågan besvarades enbart av dem som hade funderat på att studera utomlands. Andelarna avser andelen av dessa som markerat landet. 2 Vanligaste annat land var . Av dem som funderar på att studera utomlands är det klart flest som funderar på att åka till , följt av och . Tabell 4.14 Svar på frågan Vilken eller vilka var orsakerna till att du inte valde att studera utomlands? Antal och andelar i procent.1 De svarsalternativ som markerades kunde graderas utifrån vikt med 1, 2, 3 osv. Andel av som markerat Andel av samtliga som oavsett gradering (%) viktigast (%) Jag trodde inte att bättre än den här i Jag trodde inte att jag Jag kom inte in på den Jag ville/kunde inte vara borta från min familj så SOU 2011:26 Bilaga 3 Jag var osäker på om Jag fick inte studiemedel Jag ville inte öka min Jag visste för lite om Jag trodde inte att jag skulle klara att studera utomlands (p.g.a. andra orsaker än språket eller utlandsstudier var för lågt Jag hade inga kompisar som studerade utomlands/skulle Jag tyckte det var för krångligt att söka till Jag tyckte det var för 1 Frågan skulle enbart besvaras av dem som hade funderat på att studera utomlands. Redovisade andelar avser andelar av samtliga svar på frågan. 2 Exempel på svar var Jag tog mig aldrig i kragen, Jag var för velig, Jag skulle missa en praktikplacering om jag åkte utomlands. De viktigaste orsakerna att avstå från utlandsstudier, trots funderingar på att åka, är man inte vill eller kan vara borta från familj och vänner, att man känner till för lite om utländska utbildningar, samt att det är för krångligt att söka till studierna. Tabell 4.15 Svar på frågan Skulle du ha studerat utomlands om studiemedelssystemet hade varit annorlunda? Andelar i procent.1 Flera svarsalternativ kunde väljas Ja, om bidraget hade varit högre och Ja, om totalbeloppet hade varit högre Ja, om man hade kunnat få studiemedel i fler veckor Ja, om man hade kunnat på mer lån till Ja, om något annat2 1 Frågan besvarads bara av de som svarat att de funderat på att studera utomlands. 2 Exempel på svar Om det var enklare, Om man kunde få lån fast man inte läser på heltid. Enligt de studerande har studiemedlen viss betydelse för valet att studera utomlands eller att avstå från utlandsstudier. Ungefär en tredjedel av dem som funderar på att studera utomlands men ändå avstår anger att studiemedlen med en annan utformning kunde ha fått dem att åka utomlands. Vanligast är att man säger att ett högre bidrag istället för lån hade kunnat påverka detta val. 5Synen på studieekonomi och studiemedel – studerande utomlands och studerande i I detta avsnitt redovisas de studerandes syn på studiemedlen som en jämförelse mellan studerande i och studerande utomlands. Avsnittet avslutas med de studiemedelsrelaterade frågor som enbart rör utlandsstudier. Tabell 5.1 Svar på frågan Hade du studiemedel under hela den tid du studerade utomlands/på eftergymnasial nivå? Fördelat på studerande utomlands och i . Ja, enbart bidragsdelen Ja, både bidrag och lån Ja, bidragsdelen och lån Nej, jag fick enligt gällande Nej, jag behövde inte Nej, jag ville spara En större andel av dem som studerar utomlands har både bidrag och lån hela studietiden, jämfört med dem som studerar på efter- gymnasial nivå i . Detta resultat stämmer med registerdata – lånebenägenheten bland utlandsstuderande var för studerande på eftergymnasial nivå i . Tabell 5.2 Svar på frågan Hur finansierade du dina studier när du inte hade studiemedel? Fördelat på studerande utomlands och i . Andelar i procent.1 Flera svarsalternativ kunde väljas Genom arbete/lön Genom stöd från någon Kost och logi hos föräldrar 1 Frågan besvarades enbart av dem som inte hade studiemedel . 2 Exempel på svar Värdepappershandel, Arv, Lärarlyftet. De som inte har studiemedel finansierar oftast de studier de bedriver utan studiemedel genom arbete. Detta är dock lite mindre vanligt bland utlandsstuderande, vilket sannolikt beror på att många utlandsstuderande inte har samma möjligheter att arbeta och ofta saknar tillstånd för att arbeta i landet. det många utlandsstuderande som finansierar studierna med be- sparingar, stöd från föräldrar samt genom stipendier. Tabell 5.3 Svar på frågan Finansierade du dina studier med något annat parallellt med att du fick studiemedel? Fördelat på studerande utomlands och i . Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Genom arbete/lön Genom ekonomiskt stöd från mina make/maka/sambo/pojkvän/flickvän Försörjningsstöd (socialbidrag) Kost och logi hos föräldrar 1 Exempel på svar Arv, Föräldrapenning. De flesta som studerar med studiemedel – både studerande i och utomlands – har någon form av sidoinkomster. I ar- betar ungefär hälften av de studerande vid sidan av studierna. Av de utlandsstuderande är det en fjärdedel som arbetar. Nästan en tredje- del av dem som studerar utomlands med studiemedel har någon form av stipendium. Många utlandsstuderande använder också sparade medel och/eller får stöd av sina föräldrar. Dessa båda alternativa sätt att finansiera studierna är vanligare bland utlandsstuderande än bland studerande i . Tabell 5.4 Svar på frågan Varför finansierade du dina studier med något annat parallellt med att du fick studiemedel? Fördelat på studerande utomlands och i . Bara det huvudsakliga skälet skulle väljas För att få extra pengar För att kunna ta mindre För att ha råd att studera 1 Frågan besvarades inte av dem som angett att de inte hade någon annan finansiering parallellt med studiemedlen. Orsakerna till att man har andra inkomster skiljer sig inte särskilt mycket mellan studerande i och utomlands. Den vanligaste orsaken är att man måste ha annan och kompletterande studiefinan- siering för att ha råd att studera. Tabell 5.5 Svar på frågan I vilken utsträckning täcktes dina levnadsomkostnader av dina studiemedel när du var utomlands/studerade med studiemedel? Fördelat på studerande utomlands och i . Det är en större andel av dem som studerar utomlands än dem som studerar i som bedömer att studiemedlen helt täckte deras levnadsomkostnader . är det en lite större andel av de utlandsstuderande som anser att studiemedlen täckte mindre än hälften av levnadsomkostnaderna. Svar på frågan Hur var din levnadsstandard under dina studier utomlands/dina studier på eftergymnasial nivå? studerande utomlands och i . En stor andel – – av de utlandsstuderande tycker att lev- nadsstandarden var ganska bra, bra eller mycket bra under studie- tiden. Motsvarande andel bland studerande i är . En sammantagen bedömning är att studiemedlen tycks räcka lite bättre vid studier utomlands än vid studier i . Skillnaderna skulle kunna förklaras av att det möjliga lånebeloppet varierar mellan olika länder och uppdateras utifrån levnadsomkostnaderna i respektive land. Tabell 5.7 Svar på frågan Hade du studerat utomlands/på eftergymnasial nivå även om du inte hade kunnat få studiebidrag och studielån? Fördelat på studerande utomlands och i . Nej, troligen inte Studiemedlen har en något starkare rekryterande effekt när det gäller utlandsstudier jämfört med studier i . Av de utlandsstuderande anger att de inte eller troligen inte skulle ha studerat utomlands om de inte hade kunnat få studiemedel. Vid studier i på eftergymnasial nivå är motsvarande andel . Tabell 5.8 Svar på frågan Hade du studerat utomlands/på eftergymnasial nivå även om du bara kunde få studiebidrag? Fördelat på studerande utomlands och i . Nej, troligen inte Om studiemedel hade kunnat beviljas med enbart bidragsdelen är det en något större andel som hade påbörjat studier jämfört med om studiemedel inte alls skulle kunna beviljas. Av de utlands- studerande är det emellertid som svarar att det inte eller troligen inte hade påbörjat utlandsstudier om de bara kunde få studie- bidrag. Motsvarande andel bland svenska studenter är . Tabell 5.9 Svar på frågan I vilken utsträckning täcktes dina undervisningsavgifter av merkostnadslån för undervisningsavgifter? Ungefär 12 000 studiemedelstagare utomlands väljer att ta merkostnadslån för undervisningsavgifter. Knappt hälften av dem som har merkostnadslån bedömer att merkostnadslånet täcker hela under- visningsavgiften. av dem med merkostnadslån an- ger att merkostnadslånet täcker mindre än hälften av undervisnings- avgiften. Tabell 5.10 Svar på frågan Vilka var dina största utgifter när du studerade utomlands? Andelar i procent. De två svarsalternativ som innebar de högsta kostnaderna skulle väljas Kostnader för telefon, dator Utlandsstuderandes största utgift är boendekostnaderna. På den här punkten skiljer sig inte utlandsstuderande från studerande i . De näst törsta utgifterna för många utlandsstuderande är undervis- ningsavgifter samt mat och dagligvaror. Tabell 5.11 Svar på frågan Innebar utlandsstudierna att du fick en högre studieskuld än du skulle ha fått om du hade studerat i ? De flesta utlandsstuderande – – bedömer att valet att stu- dera utomlands gjorde att deras studieskuld blev större än om de enbart skulle ha studerat i . En förklaring till det är att studie- tiden ganska ofta förlängs genom utlandsstudierna. En annan för- är att lånebeloppen i många länder är betydligt högre än de svenska lånebeloppen. Dessutom tar utlandsstuderande oftare mer- kostnadslån än studerande i . Tabell 5.12 Svar på frågan Påverkade studiemedlen ditt val av utbildning eller land? Ja, jag fick välja en annan utbildning eftersom jag inte kunde få studiemedel för den utbildning jag helst ville läsa Ja, jag valde att studera i ett annat land än jag helst önskade eftersom jag inte kunde få studiemedel för studier i det Ja, jag valde att studera i ett annat land än jag helst önskade eftersom studiemedlen var mer fördelaktiga där i Ja, på något annat sätt De allra flesta utlandsstuderande väljer utbildning och studieland obe- roende av studiemedlen. En mindre del av de studerande, , anger dock att studiemedlens utformning på ett eller annat sätt fått dem att antingen välja en annan utbildning eller ett annat studieland. 6 Orsaker till utlandsstudier I detta avsnitt analyseras orsaker till utlandsstudier utifrån olika bak- grundsvariabler – kön, ålder, föräldrarnas utbildningsnivå, invand- ring, familjeförhållanden och typ av studier (utbyte, free-mover eller icke akademiska språkstudier). Tabell 6.1 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Fördelat efter kön. Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Den utbildning jag ville läsa fanns inte i jag ville läsa hade högre Jag ville öka mina studier/komplettera min Jag kom inte in på någon Jag ville öka min Jag ville förbättra mina Jag planerade för en Jag ville främst skaffa erfarenheter vid sidan av Jag ville förbättra mina Jag ville byta miljö och Jag hade kompisar som utomlands/skulle studera Kvinnor och män har likartade mål med, och orsaker till, sina utlands- studier. Tabell 6.2 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Fördelat efter ålder. Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas 25–34 år Jag ville öka mina Jag kom inte in på Jag ville öka min Jag ville byta miljö SOU 2011:26 Bilaga 3 Äldre anger lite färre motiv till utlandsstudier än yngre studerande. Yngre anger fler motiv för sina utlandsstudier än äldre och domi- för att testa något nytt och att förbättra språkkunskaperna är mer uttalad bland de yngre jämfört med studerande . Tabell 6.3 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Fördelat efter språkstudier, utbytesstudier och free-moverstudier. Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Jag ville öka mina Jag kom inte in på Jag ville öka min Bilaga 3 SOU 2011:26 Jag ville byta miljö 1 Studerande som studerat på mer än en av de olika typerna av studier. Utbytesstuderande redovisar lite andra motiv för sina utlandsstudier än de som studerar icke-akademiska språkkurser eller som free- movers. Den kanske mest påtagliga skillnaden är att utbytes- studerande i mycket högre utsträckning än övriga studerar utom- lands för att nå bättre möjligheter på arbetsmarknaden. Relativt många free-movers åker utomlands för att de bedömer att utländska utbildningar har högre kvalitet än svenska utbildningar eller för att man inte kom in på den svenska utbildning man ville gå. Tabell 6.4 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Fördelat efter familjeförhållanden. Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Jag ville öka mina Jag kom inte in på Jag ville öka min Jag ville byta miljö Bilaga 3 SOU 2011:26 1 Endast 11 svarande. Ensamstående och gifta eller sammanboende utan barn redovisar i stort sett liknande motiv för utlandsstudier. Studerande med barn redovisar delvis andra motiv. En större andel av dem med barn stu- derar utomlands för att de inte kom in på den svenska utbildning de ville gå. Bättre språkkunskaper och miljöombyte var inte lika van- liga skäl för dem som har barn som för övriga studerande. Att språk- kunskaper inte lika ofta är ett mål för de lite äldre hänger till en del samman med att det mestadels är yngre studerande som åker utom- lands för att studera på icke akademiska språkkurser. Tabell 6.5 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Fördelat efter ej invandrat respektive invandrat till . Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Den utbildning jag ville läsa fanns inte i jag ville läsa hade högre Jag ville öka mina studier/komplettera min Jag kom inte in på någon Jag ville öka min Jag ville förbättra mina Jag planerade för en SOU 2011:26 Bilaga 3 Jag ville främst skaffa erfarenheter vid sidan av Jag ville förbättra mina Jag ville byta miljö och Jag hade kompisar som utomlands/skulle studera En skillnad mellan dem som har invandrat till och de som inte har gjort det är att invandrade personer som studerar utom- lands oftare än övriga studerar som free-movers. Detta får genom- slag bland annat genom att de mer sällan än övriga anger för- bättrade och kompletterade ämneskunskaper som skäl för utlands- studierna, vilka är mer dominerande skäl bland utbytesstuderande. Tabell 6.6 Svar på frågan Vilka var orsakerna till att du valde att studera utomlands? Fördelat efter föräldrarnas utbildningsnivå.1 Andelar i procent. Flera svarsalternativ kunde väljas Den utbildning jag ville läsa fanns inte i jag ville läsa hade högre Jag ville öka mina studier/komplettera min Jag kom inte in på någon Jag ville öka min Jag ville förbättra mina Jag planerade för en Jag ville främst skaffa erfarenheter vid sidan av Jag ville förbättra mina Jag ville byta miljö och Jag hade kompisar som utomlands/skulle studera 1 Med högst gymnasieutbildning avses att ingen förälder har högre utbildning än gymnasieutbildning. Med högskoleutbildning avses att båda föräldrarna har högskoleutbildning. Föräldrarnas utbildningsnivå verkar inte få något särskilt genom- slag när det gäller orsaker till utlandsstudier. 7 Orsaker att avstå från utlandsstudier I detta avsnitt redovisas orsakerna till att studerande valt att inte studera utomlands utifrån bakgrundsfaktorerna kön, invandring och föräldrarnas utbildningsnivå. Tabell 7.1 Svar på frågan Vilken eller vilka var orsakerna till att du inte valde att studera utomlands? De svarsalternativ som markerades kunde graderas utifrån vikt med 1, 2, 3 o.s.v. De tre orsaker som oftast graderats som viktigast. Fördelat efter kön, invandring och föräldrarnas utbildning Jag ville/kunde inte Jag visste för lite Jag tyckte det var vara borta från min Jag visste för lite Jag ville/kunde inte vara borta från min Jag ville/kunde inte Jag tyckte det var vara borta från min Jag visste för lite Jag tyckte det var Jag ville/kunde inte Jag visste för lite Jag ville inte öka vara borta från min Jag ville/kunde inte Jag visste för lite Jag tyckte det var vara borta från min Jag ville/kunde inte Jag visste för lite vara borta från min Tre orsaker att inte studera utomlands dominerar i samtliga grupper: att inte kunna eller vilja vara borta från familjen, att veta för lite om utbildningarna och att man bedömer att det är krångligt att söka in på en utbildning utomlands. Noterbart är att män håller okunskap om utbildningar som viktigaste skäl. I alla övriga grupper hålls familje- skäl som den mest tungt vägande orsaken att avstå utlandsstudier. Tabell 7.2 Svar på frågan Skulle du ha studerat utomlands om studiemedelssystemet hade varit annorlunda? Fördelat efter kön, invandring och föräldrarnas utbildning. Andelar i procent.1 Flera svarsalternativ kunde väljas Ja, om bidraget hade varit högre och Ja, om totalbeloppet Ja, om man hade Ja, om man hade kunnat på mer lån Ja, om något annat 1 Frågan besvarades bara av dem som svarat att de hade funderat på att studera utomlands. 2 Med högst gymnasieutbildning avses att ingen förälder har högre utbildning än gymnasieutbildning. Med högskoleutbildning avses att båda föräldrarna har högskoleutbildning. Genomgående anger ungefär en tredjedel av de studerande att de inte skulle ha studerat utomlands oavsett studiemedlens utformning och förmånlighet. Ungefär en tredjedel är osäkra på om förmånligare studiemedel skulle ha ändrat deras val. Utifrån dessa siffror kan man anta att ungefär en tredjedel bedömer att de skulle ha studerat utom- lands om studiemedlen hade varit förmånligare. Det är inga stora skillnader mellan grupperna. De som har föräldrar med högst gym- nasieutbildning verkar dock påverkas något mer av studiemedlens utformning än de som har föräldrar med eftergymnasial utbildning. 8 Värdering av utlandsstudier I detta avsnitt redovisas de studerandes värdering av sina utlands- studier utifrån bakgrundsfaktorerna kön, invandring, föräldrarnas utbildningsbakgrund och typ av studier (utbyte, free-mover eller icke-akademiska språkstudier). Tabell 8.1 Svar på frågan Hur bedömer du kvaliteten på din utländska utbildning? Andel (%) per kategori studerande och per betygssteg i en sexgradig skala där 1=Mycket låg och 6=Mycket hög1 1 I detta avsnitt finns inte de som har läst på mer än en av utbildningstyperna utbyte, free-mover och språk inte med i redovisningen. Som nämnts tidigare anser de flesta utlandsstuderande att de ut- ländska utbildningarna håller hög kvalitet. Utbytesstuderande gör en lite lägre värdering av kvaliteten på den utländska utbildningen än språk- och free-moverstuderande. I övrigt är det inte några större skillnader mellan de olika grupperna. Tabellerna 8.2–8.13 Svar på frågan Vad har studierna utomlands betytt för dig? Andel (%) per kategori och efter hur väl påståendet överensstämmer på en femgradig skala där 1=Stämmer inte alls och 5=Stämmer helt Tabell 8.2 – De utvecklade mig positivt som person Vet ej/ej Det rådet stor samstämmighet mellan de olika studerandegrupperna om att de utvecklades positivt av utlandsstudierna – andelen stud- erande som helt instämmer i påståendet ligger genomgående på . Tabell 8.3 – De förbättrade mina språkkunskaper Vet ej/ej SOU 2011:26 Bilaga 3 De flesta utlandsstuderande instämmer helt i att utlandsstudierna förbättrade deras språkkunskaper. Noterbart är att de som studerat språk på icke-akademiska språkkurser inte oftare instämmer i på- ståendet än andra studerandegrupper, samt att utbytesstuderande lite mer sällan instämmer i påståendet. Kvinnor bedömer oftare än män att studierna ledde till förbättrade språkkunskaper. Tabell 8.4 – De påverkade i hög grad inriktningen på min utbildning Vet ej/ej De som har läst på ett utbytesprogram eller på icke-akademiska språk- kurser instämmer mer sällan än övriga i att utlandsstudierna påverkade inriktningen på deras utbildning. Detta är naturligt när det gäller utbytesstudier eftersom utbytesstudier oftast är en del av ett utbild- ningsprogram som redan pågår. Att en stor andel av dem som har invandrat till instämmer i påståendet hänger samman med att de oftare än andra studerar som free-movers. Bilaga 3 SOU 2011:26 Tabell 8.5 – De påverkade mitt yrkesval Vet ej/ej I genomsnitt instämmer ungefär en tredjedel av de studerande helt eller till stor del i att utlandsstudierna har påverkat deras yrkesval. De som studerar språk eller på ett utbytesprogram instämmer dock i väsentligt mindre utsträckning i påståendet. För utbytesstuderande är detta naturligt eftersom många redan har valt ett yrkesprogram . Språkstudier på icke akademisk nivå är inte yrkesin- riktade och kan av det skälet tänkas påverka de studerande mindre när det gäller yrkesvalet. Noterbart är att studerande med föräldrar med eftergymnasial utbildning instämmer i påståendet i betydligt mindre utsträckning än studerande med föräldrar med högst gym- nasieutbildning. SOU 2011:26 Bilaga 3 Tabell 8.6 – De påverkade min syn på svenska utbildningar och det svenska utbildningssystemet positivt Vet ej/ej Ganska många studerande ställer sig neutrala till påståendet att ut- landsstudierna påverkar deras syn på svenska utbildningar positivt. Bland dem som tycker att påståendet antingen stämmer eller misstämmer är det dock klart fler som anser att påståendet stämmer. Det måste då rimligtvis ses som ett positivt omdöme om svenska utbildningar eftersom bedömningen sannolikt grundar sig på en jäm- förelse mellan den utländska utbildningen och de utbildningar man läser eller har läst i . Särskilt många utbytesstuderande tycks göra en mer positiv bedömning av svenska utbildningar efter att ha studerat utomlands. Tabell 8.7 – De gav mig en annan syn på livet Vet ej/ej Bilaga 3 SOU 2011:26 För många studerande – instämmer helt eller till stor del i påståendet att de fick en annan syn på livet – är utlands- studierna en livsavgörande händelse. Det är inga stora skillnader mellan de olika studerandegrupperna. Tabell 8.8 – De gav mig en studieskuld som inte motsvarar värdet på min utbildning Vet ej/ej De som har studerat som free-movers är de som oftast anser att deras studieskuld inte motsvarar värdet på utbildningen (vilket trots frågans tvetydighet rimligtvis måste tolkas som att de anser att skulden är för hög i förhållande till den utbildning de har fått). SOU 2011:26 Bilaga 3 Tabell 8.9 – De påverkade mitt självförtroende positivt Vet ej/ej De allra flesta instämmer i påståendet att utlandsstudierna påverkade deras självförtroende positivt. En större andel av kvinnorna än av männen instämmer dock helt eller till stor del i påståendet. Tabell 8.10 – De påverkade mitt självförtroende negativt Vet ej/ej Bland free-moverstuderande är det en något mindre andel som helt tar avstånd från påståendet att självförtroendet påverkades negativt av utlandsstudierna. Av dem som studerade som free-movers är det ändå som tycker att påståendet inte stämmer alls. Tabell 8.11 – De medförde att jag slutade studera, trots att jag egentligen inte var klar med studierna Vet ej/ej Det är genomgående en låg andel av de studerande som instämmer i att utlandsstudierna medförde att de avbröt studierna utan att vara klara. Tabell 8.12 – De förbättrade min förmåga att lära mig Vet ej/ej SOU 2011:26 Bilaga 3 De som studerar som free-movers är de som oftast anser att deras inlärningsförmåga påverkades positivt av utlandsstudierna. Särskilt de som har invandrat till och har studerat som free-movers anser att utlandsstudierna förbättrade inlärningsförmågan. De som studerar på ett utbytesprogram – och som ju redan bedriver hög- skolestudier – är de som mest sällan håller med om detta, vilket kan ha att göra med att de redan har en fungerande studieteknik. Tabell 8.13 – De ökade min förståelse för andra kulturer Vet ej/ej Utlandsstudier tycks öka förståelsen för andra kulturer. av de studerande instämmer helt eller till stor del i att utlandsstudierna ökade deras förståelse för andra kulturer. Det är inte några stora skillnader mellan grupperna. Vid en jämförelse mellan studerande i olika länder visar det sig emellertid att de som studerat i länder med mer kulturella förhållanden som mer avviker från de svenska instämmer i påståendet i högre grad än dem som har stud-