sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — ge en myndighet, exempelvis Nationella sekretariatet för genus- forskning vid eller , i uppdrag att förvalta och återkommande uppdatera bibliografin Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969-2009 (SOU 2010:36). I detta kapitel framhålls områden av betydelse för skolan där det behövs ny kunskap om jämställdhet, kön och genus. Beskrivningen av områden där det behövs ny kunskap gör inte anspråk på att vara fullständigt uttömmande. I kapitlet lämnas även förslag, bl.a. om Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan uppgifter för den nya utvärderingsfunktion som ska inrättas inom utbildningsområdet . 10.1Behovet av ny kunskap Referat från delbetänkandet om behov av ny kunskap Redan i vårt delbetänkande (SOU 2009:64) behandlas behovet av ny kunskap av betydelse för jämställdheten i skolan. Där kon- stateras att det givetvis finns en mängd områden och fråge- ställningar om jämställdhet i skolan, där det behövs mer forskning. I delbetänkandet lyfts dock några övergripande områden fram, där vi menar att det är särskilt angeläget med ny kunskap av betydelse för jämställdheten. Dessa områden identifierades bland annat efter en enkät, som elva lärosäten besvarat, men också med den kun- skapsöversikt som professor tagit fram på vårt uppdrag som grund (SOU 2010:51). Här återges dessa områden från delbetänkandet i sammanfattad och lätt redigerad form: Former för och innehåll i undervisningen Genusforskning som berört skolan har oftast handlat om under- visningens sociala sammanhang. Det saknas kunskap om hur olika arbetssätt i skolan fungerar för elever av olika kön, samhällsklass, etnicitet etcetera och därmed hur jämställdheten i stort påverkas. Läromedel i alla ämnen behöver också studeras och analyseras ur ett genusperspektiv. Den stora dominansen av pojkar inom den specialpedagogiska verk- samheten motiverar olika slags forskning med ett genusperspektiv. Här kan nämnas att man tidigare ansåg störningar i uppmärk- samhetsförmågan vara vanligare hos pojkar än hos flickor. har den bedömningen reviderats: numera anses att det endast finns en viss överrepresentation av pojkar i denna grupp. Förklaringen till den tidigare felskattningen är att pojkar med uppmärksamhetsstörning är mera utagerande, och därmed Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan lättare att upptäcka, medan flickor är mindre utagerande och där- med lättare undgår upptäckt. Konsekvenserna av den ökade valfriheten i skolsystemet Ytterligare ett intressant område för jämställdhetsforskning rör kon- sekvenserna av den ökade valfriheten i skolsystemet. Skapas genom den ökade konkurrensen och de nya profileringarna en ökad köns- segregering och återgång till mer polariserade och traditionella köns- mönster, där pojkar söker sig till vissa utbildningar och flickor till andra? Det behövs mer kunskap om inverkan av så kallade hedersrelaterad problematik i den svenska skolan. Det gäller exempelvis de fall där elever förhindras att delta i undervisningen i vissa ämnen eller moment. Jämställdhetsarbete inom lärarutbildningarna och i skolans praktik Det finns ett behov av en fördjupad analys av de svårigheter som är förknippade med jämställdhetsarbetet. En viktig fråga är hur skol- ledares, lärares och annan personals medvetenhet om bristen på jäm- ställdhet kan öka, och hur man kan hjälpa skolans personal att synlig- göra hur de egna konkreta handlingarna i skolans vardagsarbete har betydelse för jämställdhet i skolan. Ytterligare områden där behov av ny kunskap identifierats Som nämnts framhöll vi i vårt delbetänkande att det behövs mer forskning om undervisning ur ett genusperspektiv och för olika grupper av elever. Här vill vi ytterligare understryka behovet av fördjupad kunskap om ämnesinnehåll och ämnesdidaktik i relation till jämställdhetssträvanden. Både skolans innehåll och lärarutbild- ningen riktas nu mer än tidigare mot ämneskunskap och ämnes- didaktiska frågor. I detta sammanhang behöver också kunskapen Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan om jämställdhetsaspekter på innehållet och undervisningen i olika ämnen utvecklas. Här kan erinras om att flera granskningar påvisat stora brister i jämställdheten i läromedel (se till exempel SOU 2010:10, SOU 2010:33). Dessa brister ska ses i ljuset av att tryckta läromedel fort- farande har en särställning i skolan. Det saknas vidare svensk forskning gällande kränkningar och kränkande behandling i skolan utifrån kön. Utredningar från olika myndigheter finns, men det saknas till stor del forskning som på ett djupare sätt problematiserar hur normer etableras i socialt sam- spel och analyserar mekanismer, underliggande orsaker och olika kon- texters betydelse. Vi har dessutom kunnat konstatera att utredningar från myndigheter ofta redovisar resultat utan uppdelning på kön, det gäller exempelvis återkommande attitydundersök- ningar. Vi vet alldeles för lite om orsakerna till ungdomars ökade psyk- iska ohälsa . Fler tvärvetenskapliga sam- arbeten mellan olika forskningsdiscipliner och longitudinella studier för en ökad förståelse behövs. Det finns ett samband mellan hur barn och unga mår och hur de presterar i skolan. Kommande forskning bör bland annat ta fasta på genusaspekter och särskilt utsatta grupper (SOU 2010:80). Könsskillnader i skolelevers psykosomatiska problem, ätstör- ningar, sömnsvårigheter, och neuropsykiatriska symptom är ett ange- läget område för forskning. Det finns också relativt nya fenomen som kan påverka barns och ungdomars välbefinnande, psykisk hälsa och skolerfarenheter, och där det kan finnas ett behov att studera skill- nader och likheter mellan pojkar och flickor, exempelvis nyttjandet av sociala medier, internet och dataspel. (SOU 2010:79). har på vårt uppdrag skrivit rapporten Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jäm- ställdhet och skola 1969-2009 (SOU 2010:35). fram- håller bland annat apropå forskningens subjekt att flickor och deras erfarenheter och villkor inte är föremål för forskning i någon större utsträckning, medan intresset för pojkar är större. Det finns också en slagsida mot forskning om skola och jämställdhet i klassrummet, medan exempelvis vad som sker i andra fysiska rum, såsom på skolgården, i korridoren eller skolmatsalen inte är före- mål för forskning i samma utsträckning. menar också att forskningen om skola och jämställdhet bedrivs med en övervikt av strikt pedagogiska utgångspunkter. Han efterfrågar bland annat fler tvärvetenskapliga ansatser. påpekar att aktions- och Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan interventionsforskning utgör en viktig del av de direkta forsknings- baserade metoderna för jämställdhet i skolan. Aktions- och inter- ventionsforskning går i korthet ut på att arbeta med könsskillnad och maktförhållanden i klassrummet, för att bryta ojämställda makt- relationer. Filosofie doktor med flera forskare vid Tema Barn vid har på vårt uppdrag tagit fram kun- skapsöversikten Barns perspektiv på jämställdhet i skola (SOU 2010:66). Av denna översikt framgår att forskningen om jämställd- het i skolan till övervägande del enbart genomförs på vuxnas pre- misser. Barns perspektiv på och tankar om jämställdhet saknas ofta. Studier som intresserar sig för barns genuskategoriseringar kan ge viktig information om hur barn tolkar och hanterar sin sociala omgivning. Exempel på områden av betydelse för jämställdheten där forskning finns men inte används Det finns även exempel på att forskning, som har betydelse för jäm- ställdheten, inte på ett systematiskt sätt kommer till användning i skolans vardagliga arbete. Här nämns några exempel. Det finns forskning om hur läs- och skrivsvårigheter hos barn kan förebyggas genom tidiga och riktade insatser (se t.ex. SOU 2010:52). Resultatet av denna forskning borde kunna omsättas i skolan praktik, på ett bättre sätt än vad som sker . Flertalet elever med läs- och skrivsvårigheter är pojkar, men givetvis finns även en hel del flickor med läs- och skrivsvårigheter. Det finns viss forskningsbaserad kunskap om standardiserade och strukturerade insatser (program) som syftar till att förebygga psykisk ohälsa hos barn, och som används i många skolor. Forskningen har kunnat påvisa vissa positiva effekter av en del av programmen, medan andra saknar effekter. I vissa fall kan programmen ha nega- tiva effekter (SBU, 2010). Som framgått i tidigare kapitel finns en genus- eller könsaspekt på frågan om elevernas psykiska hälsa. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera vilka metoder för att motverka mobbning som har vetenskapligt stöd. Upp- draget pågår, men en delrapportering har lämnats (, 2009d). Av delrapportering framgår att flera av metoderna saknar vetenskaplig grund och att man därför inte kan veta om de verkligen går att använda som redskap för att minska mobbningen. Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan det är problematiskt att skolorna i arbetet mot mobbning ofta är hänvisade till metoder som inte är ordentligt utvärderade. Eftersom de olika metoderna ofta genomförs med hjälp av organisationer eller andra typer av externa aktörer finns det risk att skolorna lägger sitt arbete i händerna på utomstående aktörer som applicerar ett färdigt koncept som kanske inte alls passar den berörda skolan. Vi ser en liknande risk när det gäller jämställdhetsarbetet. Att använda sig av extern kompetens är inte problematiskt i sig, problemet uppstår i de fall då de inköpta metoderna inte är utvärderade eller har något vetenskapligt stöd. I värsta fall kan skolans resurser läggas på åtgärder som lämnar liten eller ingen bestående påverkan på verksamheten. ska sägas att det är få metoder som är utvärderade vetenskapligt – det gäller både metoder mot mobbning och metoder i jämställdhetsarbetet. Med de förslag vi lämnar om upp- gifter för den nya utvärderingsfunktionen (se nedan) kommer förutsättningarna att öka för att skolans arbete kan bedrivas med stöd av vetenskap och beprövad erfarenhet också på detta område. Sammanfattningsvis om behovet av ny kunskap Det behövs fortsatt aktiv forskning om jämställdhet och skola. Sär- skilt viktigt är att forskningen har ett tvärvetenskapligt fokus och att frågor om lärande och jämställdhet länkas samman på olika sätt. Forskningen som finns om skola och jämställdhet behöver också följas och presenteras tillgängligt och sammantaget. Det är viktigt att forskningen kan omsättas i skolans praktik. Kunskapsutvecklingen rörande ämnesdidaktik och jämställdhet behöver fördjupas. Detta särskilt i takt med att både skolans innehåll och lärarutbildningarna riktas mer mot ämneskunskap och ämnes- didaktiska frågor. Det behövs vidare mer forskning om kränk- ningar och kränkande behandling, specialpedagogiska insatser och genus, hedersrelaterad problematik samt om vilka preferenser som styr elevernas val till gymnasieskolan och till högskolan och vilka konsekvenser det kan få senare i livet. Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan Behovet av utvärdering av undervisningsmetoder och arbetssätt i skolan Evidens, som betyder bevis (tydlighet), kan presenteras på en mängd olika sätt. Bevis inom naturvetenskapen uppfattas ofta som något som antingen kan observeras naturligt eller utföras i form av experi- ment. Men inte minst i skolans värld är det svårt att göra experiment. Det är därför som det ofta talas om den bästa rådande evidensen. Evidensbaserad praktik innebär ofta att kun- skap från flera olika källor tas tillvara och syntetiseras. Detta resone- mang utvecklas utförligt i utredningen nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses (SOU 2009:94). Det kan konstateras att det till stor del saknas evidensbaserad kunskap (observera definitionen av evidens ovan) om vilka arbets- sätt som är effektiva för att uppnå specifika mål i undervisningen eller gällande skolklimatet och elevernas psykosociala hälsa. Det finns alltså otillräckligt med forskning om vilka arbetssätt som kan leda till både jämställdhet och en bra undervisning med hög kvalitet. Men det finns också forskning om skola, undervisning, klassrum, lär- ande och genus, som behöver lyftas fram och ges större spridning, i syfte att främja jämställdheten i skolan. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:01) aviserar regeringen att en ny utvärderingsfunktion ska inrättas på utbildnings- området 2012. Förslaget om en utvärderingsfunktion är väl- kommet; det finns ett stort behov av en mer systematisk utvärder- ing av de arbetssätt och metoder som används i skolan. Vi ser en stor potential i att den nya utvärderingsfunktionen delvis kan utveck- las till skolans motsvarighet till (). SBU genomför systematiska utvärderingar främst inom hälso- och sjukvården. SBU har aktiva nätverk av experter inom framförallt medicin och omvårdnad, men också inom exempelvis etik och epidemiologi. I olika SBU-projekt tar dessa experter fram de vetenskapliga byggstenar som ska ligga till grund för en säkrare och bättre vård. SBU:s rapporter ska visa på bästa tillgängliga veten- skapliga underlag – evidens – om nytta, risker och kostnader som är förknippade med olika åtgärder. SBU beskriver alltså vilka metoder som sammantaget gör störst nytta och minst skada, och pekar på bästa sättet att hushålla med vårdens resurser. SBU ska också identifiera metoder som används men som inte gör nytta, inte har Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan studerats eller som inte är kostnadseffektiva. Ett pedagogiskt SBU kunde vara värdefullt inom skolans ram. För att ett pedagogiskt SBU ska fungera på ett sätt som stärker den vetenskapliga grunden för skolans verksamhet och leder till både en förbättrad undervisning och en bra utbildningsmiljö för eleverna är det viktigt att det bygger på forskning och utvärdering av hög kvalitet och har en hög legitimitet både bland forskare och verksamma lärare och skolledare. Ett verksamhetsnära perspektiv samt ett nära samarbete med företrädare för de professioner som verkar i skolan gör utvärderingarna mer användbara. En viktig förut- sättning är att det nätverk av experter som rekryteras är högt kvali- ficerade inom sina ämnesområden. Självklart bör det inom utvärder- ingsfunktionen finnas en djup sakkunskap om utbildningsområdet. Vi vill betona att jämställdhetsarbetet inom skolan, precis som andra delar av skolans uppdrag, i så stor utsträckning som möjligt ska bedrivas i linje med vetenskap och beprövad erfarenhet. Den nya utvärderingsfunktionen har därför en nyckelroll för att både flickor och pojkar ska lära sig mycket och trivas i skolan. Regeringen har ännu inte närmare meddelat vilken inriktning den nya utvärderingsfunktionen inom utbildningsområdet ska ha. Men vi vill trots detta redan nu föreslå regeringen att ge den nya utvärderingsfunktionen i uppdrag att initiera studier om samt göra kunskapssammanställningar och utvärderingar avseende metoder och arbetssätt som bidrar till att motverka traditionella könsroller i skolan och i undervisningen. Det är viktigt att studier, kunskaps- sammanställningar och utvärderingar av studier rörande undervisning och arbetssätt i skolan har ett genus- och könsperspektiv så att pojkar och flickor får samma makt och möjligheter att lära sig och utveck- las i skolan. Vi förutsätter dock att den nya utvärderingsfunktionen inte ska granska enskilda skolhuvudmännen eller lärare. Det bör även fortsättningsvis endast vara Skolinspektionen som har till uppgift att bedriva tillsyn och kvalitetsgranskning i skolan. Det borde också ligga i skolhuvudmännens intresse att bidra till att denna typ av forskning stärks. Det ligger utanför ramen för vår delegations uppdrag att behandla frågor om både vem som genom- för forskning, vem som ska finansiera forskningen och vilka metoder som ska användas i forskningen. För detta finns ett väl utarbetat system som bygger på kvalitet och där medel fördelas av forsk- ningsfinansiärer. Vi vill dock betona att det skulle vara bra för skolan om skolhuvudmännen kunde bidra till att mer forskning utförs i skolans miljö. Kunskap och kunskapsspridning om jämställdhet i skolan Behovet av att förvalta och förmedla den kunskapsbas om jämställdhet i skola som upparbetats på regeringens uppdrag Regeringen har –2010 genomfört en särskild satsning på jämställdhet. En del av denna satsning har riktats mot utbildnings- området. Vår delegation är en del av satsningen på jämställdhet i utbildning. Därutöver har och Kommuner och Landsting fått medel för jämställdhet i utbildning. DJ – Delegationen för jämställdhet i högskolan (U 2009:01) är en annan del av sats- ningen. DJ arbetar alltså med jämställdhet i den högre utbildningen. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samråd med Nationella sekretariatet för genusforskning vid förvalta den breda kunskapsbas rörande genus och jäm- ställdhet i skolan som med stöd av regeringens upp- drag upparbetats av vår delegation, och Kom- muner och Landsting. Det är viktigt att uppdraget inriktas mot strategier för jämställdhetsintegrering och att materialet finns lätt tillgängligt för lärare, skolledning och annan personal i skolan. På vårt uppdrag har universitetsbibliotekarien och filosofie doktor sammanställt i bibliografin Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969-2009 (SOU 2010:36). Sammanställningen omfattar samtliga svenska forskningspublika- tioner om jämställdhet och skola från , totalt 1 438 referenser. Bibliografin syftar till att underlätta för alla intres- serade av frågor om jämställdhet och skola att söka relevanta kun- skaper. Förhoppningen är att den på olika sätt kan vara till nytta för både forskare, lärare, elever, myndigheter och allmänhet. Vi föreslår regeringen att ge en myndighet, exempelvis Nation- ella sekretariatet för genusforskning vid eller , i uppdrag att förvalta och återkommande uppdatera bibliografin Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969-2009 (SOU 2010:36). Syftet med detta kapitel är att sätta in frågan om jämställdhet i skolan i i ett internationellt sammanhang. 11.1Jämställdhet i skolan ur ett globalt perspektiv Frågan om pojkars relativt flickors sämre skolprestationer och lägre deltagande i utbildning diskuteras i många länder inom OECD- området. Globalt sett är dock det stora jämställdhetsproblemet att flickor och unga kvinnor inte bereds tillträde till utbildning i samma utsträckning som pojkar och unga män. I FN:s millenniemål ingår att alla barn ska få utbildning i grund- skola och att utbildningsskillnader beroende på kön ska elimineras helt och inte senare än 2015. I den senaste utvärderingen skriver FN: The developing regions as a whole are approaching gender parity in edu- cational enrolment. In 2008, there were 96 girls for every 100 boys en- rolled in primary school, and 95 girls for every 100 boys enrolled in secondary school. In 1999, the ratios were 91:100 and 88:100 for the two levels of education, respectively. Despite this progress, gender parity in primary and secondary education – a target that was to be met by 2005 – is still out of reach for many developing regions. For primary education, the steepest challenges are found in Oceania, sub-Saharan and Western . In secondary education, the gender gap in enrolment is most evident in the three regions where overall enrolment is lowest – sub – Saharan , Western and Southern . In contrast, more girls than boys have signed up for secondary school in Latin and the Caribbean, Eastern and South-Eastern . I många länder utestängs flickor och kvinnor från utbildning, exem- pelvis beroende på barnäktenskap, fattigdom eller stor dödlighet bland vuxna som gör att flickorna tvingas ta över rollen som förälder till sina Men av FN:s utvärdering framgår även att det finns utvecklingsländer där en större andel kvinnor än män lä- ser både på gymnasial nivå och på universitetsnivå. är ett nätverk som består av 34 nationella föreningar. Samt- liga 27 EU-medlemmar deltar med en eller i något fall flera föreningar samt , , och . uppdrag är att stödja och utveckla informationsutbyte om utbildningssystem och utbildningspolitik. I samband med det svenska ordförandeskapet i Europeiska unio- nen beställde regeringen en studie av (2010) om könsskillnader i utbildningssystemen. Rapporten baseras på data från . Data från respektive land om elevernas kunskaper i läsning, matematik och naturvetenskap (Science) bryts ned på kön. I läsning presterar flickor bättre än pojkar i samtliga länder. De länder där könsgapet var störst var , , och . Minst var gapet i , och . I matematik presterade pojkarna bättre än flickorna flertalet län- der, även om könsskillnaderna i matematik som regel var mindre än skillnaderna i läsning. I samtliga länder utom , franskspråkiga delen av , och var pojkar bättre än flickor. De länder där pojkar var relativt bäst var , och . I ämnet naturvetenskap var kunskapsnivån jämnare mellan könen. I sex länder var flickor signifikant bättre än pojkar (, Grek- land, , , och ). I fyra länder var pojkar signifikant bättre (, , (förutom ) och . Av rapporten framgår även hur stor andel av gruppen 18–24 åringar som endast har motsvarande högstadieutbildning. Siffrorna är (med undantag från där data är ). Tabell 11.1 Andel i åldersgruppen 18-24 åringar som endast har motsvarande högstadieutbildning Det finns stora skillnader mellan länderna när det gäller andelen ung- domar med låg utbildningsnivå, men i nästan alla länder är det en större andel kvinnor som har minst en gymnasieutbildning. Endast två länder går mot trenden, (i liten utsträckning) och Tur- kiet (kraftigt). I rapporten diskuteras även hur medlemsländerna arbetar med frågan om könsskillnader i utbildningsresultat. Här konstateras att flertalet länder har gjort policyändringar i syfte att främja jämställd- het, men att få länder har utarbetat handlingsplaner eller strategier i implementeringssyfte. Det är också ovanligt att jämställdhetsarbetet fokuserar skolklimatet och det som händer utanför klassrummet – det som författarna kallar för den dolda läroplanen. Rapporten kritiserar även länderna för att inte rikta insatser mot föräldrarna och inkludera dem i jämställdhetsarbetet. Av rapporten framgår att genus- och könsperspektiv saknas i lärarutbildningen i många länder. Jämställdhetsfrågornas fortlevnad inom lärarutbildningarna är ofta beroende av eldsjälar. I rapporten noteras att många länder har program eller sats- ningar för att främja kvinnors deltagande i utbildningar i matematik och naturvetenskap. Men nästan inga satsningar görs för att främja pojkars och mäns val till yrken som traditionellt förknippas med kvinnor. Lässatsningar riktade till pojkar och män saknas också. Slutligen anser författarna att det är få satsningar som görs för att förmå fler män att söka sig till läraryrket. En bättre balans mellan könen bland skolans personal skulle, enligt rapporten, främja jäm- ställdheten i skolan. Det norska skolväsendet påminner till stor del om det svenska. har även samma problem när det gäller skillnader i betyg mellan poj- kar och flickor samt med könsstereotypa utbildningsval. Detta fick den norska regeringen att ställa sig bakom ett nationellt handlings- program Handlingsplan for likestillning i barnehage og grunnopp- læring 2008–2010. Handlingsplanen utgår från en analys av skolsituationen i . Regeringen konstaterar att det finns problem med traditionella yrkes- och studieval, könsrelaterad mobbning och kränkningar samt olik- heter i resultat. Utifrån detta ställer regeringen upp tre huvudmål som ska genomföras –2010. Det första målet är att lärandemiljön i förskola och skola ska främja jämställdhet mellan könen. Målet konkretiseras i sex delmål: 1.Informationsmaterial ska tas fram om hur man kan arbeta med jämställdhet i förskola/skola. Det ska även anordnas regionala och nationella konferenser kring detta tema. 2.En satsning på forskning kring detta tema. 3.Frågan om jämställdhet ska integreras i lärarutbildningen.