sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Med rätt att välja Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp Delbetänkande av Utredningen om en flexibel specialskola SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur en flexibel specialskola ska kunna införas. , generaldirektör, förordnades som särskild utredare . Som experter förordnades fr.o.m. departe- mentssekreteraren , , departementssekreteraren , Utbildningsdepartemen- tet, departementssekreteraren , Utbildningsdeparte- mentet, departementssekreteraren , , departementssekreteraren , Utbildningsdeparte- mentet och kanslirådet , . Som sekreterare anställdes fr.o.m. , föredragande, Kammarrätten i , och fr.o.m. , undervisningsråd, . Utred- ningen, som antagit namnet Utredningen om en flexibel special- skola, överlämnar härmed delbetänkandet Med rätt att välja - flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30). Utredningens uppdrag i denna del är härmed slutfört. Sammanfattning på lättläst svenska..................................... 1.4.1 Barnets bästa och vårdnadshavarens valfrihet............. 1.4.2 Möjlighet att gå i skola i närheten av hemmet ............ 1.4.3 Utbildningen ska vara av hög kvalitet ......................... 1.4.4 Elever med behov av tvåspråkighet ska erbjudas en sådan miljö ............................................................... 1.4.5 Hemkommunen har ett särskilt ansvar ....................... 1.4.6 Ekonomi ska inte avgöra valet av skolform ................ 1.5Deklarationer och konventioner av betydelse inom området för specialpedagogik ................................................. Elever som är döva eller hörselskadade .................................. 2.1.1 Få elever är döva eller hörselskadade........................... 2.1.2 Cochleaimplantat – ett hjälpmedel för barn med grav hörselskada.................................................... 2.1.3 Det finns få särskilt anpassade 2.1.4 Elevgruppen mår sämre än sina jämnåriga 2.1.5 Eleverna har låg måluppfyllelse .................................... 2.1.6 I specialskolan blir eleverna färre och undervisningens kvalitet ifrågasätts ............................. 2.2 Elever med grav språkstörning ................................................ 2.2.1 20 000 elever beräknas ha en grav språkstörning ........ 2.2.2 De flesta eleverna går i ............................ 2.2.3 Elevantalet ökar i .................................. 2.3Specialpedagogiskt stöd till elever som tillhör 2.3.1 Staten stödjer brett ....................................................... 2.3.2 Huvudmännen har strukturer, men kompetensen når inte fram till eleven................................................. 2.3.3 Landstingen stödjer individerna genom 2.4.1 I är det en rättighet att lära sig 2.4.2 I har hemkommunen hela ansvaret ............. Målgruppen - i förändring ........................................... 3.1Specialskolans nuvarande målgrupp enligt aktuell 3.2Den förändrade målgruppen – en utveckling som skett 3.3 En tvåspråkig miljö som verksamhetsmål i specialskolan.... 3.4 Behov av ändring i skollagen och annan författning............ 3.4.1 Elever som är döva eller hörselskadade och som har behov av en anpassad undervisningsmiljö ....... 3.4.2 Elever som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning eller har en grav 3.4.3 Hörande elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation..................... 3.5Processen för inskrivning och mottagande enligt aktuell författning och i praktiken .................................................... 3.5.1 i specialskolan och för Ansökan med underlag............................................... Behov av att förändra inskrivningsprocessen....................... Möjligheten att överklaga...................................................... 3.7.1 Hemkommunen ska inte kunna överklaga ett beslut om mottagande i specialskolan ................. 3.7.2 Möjligheten att överklaga elevens placering vid en viss skolenhet inom specialskolan ........................ Anpassning av styrdokument efter en förändrad Nya kursplaner för de obligatoriska skolformerna.............. 4.1.1 Elever som är döva eller hörselskadade ..................... De nya elevgrupperna................................................. Behov av ytterligare anpassning ............................................ En nioårig specialskola ............................................. Skolplikt och rätt till utbildning ........................................... 5.1.4 Särskilt om när skolplikten upphör samt rätten att därefter slutföra skolgången................................. 5.1.5 Skillnader mellan skolformerna som är relaterade En tioårig eller nioårig specialskola ...................................... 5.2.1 Argument för en fortsatt tioårig specialskola........... 5.2.2 Argument för en nioårig specialskola........................ 5.2.3 Specialskolan ska ha nio årskurser............................. Utformningen av en flexibel nioårig specialskola ................ 5.3.1 Rätt till utökad undervisningstid för teckenspråk .... 5.3.2 Rätt till garanterade undervisningstimmar vid 5.3.3 Behov av översyn av specialskolans läroplan m.m. ... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ......................... Deltidsutbildning – utbildning i två skolformer............ 6.1En rätt till deltidsutbildning i de obligatoriska 6.1.1 Samarbete mellan skolformer enligt aktuell 6.1.2 möjligheter och förslag till 6.1.3 Deltidsutbildning ska erbjudas som en rättighet i en permanent lösning................................................ 6.1.4 Syftet med deltidsutbildning – valfrihet 6.1.5 Vem är deltidselev / vad är att betrakta 6.1.6 Den planerade tidsperioden och möjligheten att avbryta deltidsutbildningen .................................. Information om deltidsutbildning ............................. Särskilt om ansvarsfördelningen ................................ 6.3 Skyldigheten att samverka och utformningen 6.3.1 Planering av elevens utbildning – en gemensam 6.3.2 Om begränsningar i undervisningstid i den andra Val av kursplaner......................................................... 6.3.4 Kunskapskraven och när de ska vara uppfyllda......... 6.3.5 Vårdnadshavarnas möjlighet att påverka utformningen av utbildningen.................................... 6.4Fördelningen av det ekonomiska ansvaret och ersättningens storlek....................................................... 6.4.1 Vissa kostnader i samband med 6.4.2 Kostnader för resor och eventuellt boende för en deltidselev......................................................... 6.4.3 Enskild huvudman som har en elev 6.5.2 Möjlighet att överklaga beslutet om målgruppstillhörighet och att avbryta 6.5.3 Tillsyn och statlig kvalitetsgranskning av deltidselevers utbildning........................................ Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i Beslut om att tillämpa grundsärskolans kursplaner............. 7.2.1 Beslut om mottagande i skolformen 7.2.2 Utredning och beslut i specialskolan......................... 7.2.3 Behov av reglering av övergången till 7.3Mottagande i specialskolan av elever med 7.4Undervisning för elever som följer grundsärskolans kursplaner i specialskolan...................................................... 7.4.1 Behov av förändring ................................................... Teckenspråk i och grundsärskolan ........... 8.1En rätt till undervisning i teckenspråk i de obligatoriska 8.1.1 Teckenspråkets ställning och status .......................... 8.1.2 Behov av stärkt skydd för rätt till utbildning 8.2En möjlighet att erbjuda specialskolans kursplaner i ämnet teckenspråk i de obligatoriska skolformerna .......... 8.2.1 Kursplaner i teckenspråk i de olika skolformerna .... 8.2.2 Behov av en mer kvalificerad kursplan i teckenspråk i och grundsärskolan ........ 8.2.3 Översyn av kursplanerna i teckenspråk..................... 8.2.4 Särskilt om val av kursplan ......................................... 8.2.5 Distansundervisning – ytterligare en möjlighet ........ Teckenspråksundervisning på entreprenad........................... Specialskolans kursplaner i och Behov av anpassning av regleringen ...................................... 9.2En möjlighet att erbjuda undervisning enligt Ett ökat finansiellt ansvar för hemkommuner............... Kostnader för elever som är döva eller hörselskadade ......... 10.1.1 Hemkommuners ersättning för elever 10.1.2 Ersättningen för elever i kommunala eller fristående hörselklasser med regionalt 10.1.3 Kostnaden för integrerade elever i ....... 10.1.4 En jämförelse av utbildningskostnader...................... Ett tydligare ansvar för hemkommuner................................ 10.2.1 Principen för ersättningssystemet bör förändras...... 10.2.2 Nya ersättningsnivåer ................................................. 10.2.3 Kostnader som ska ingå i ett nytt system.................. 10.2.4 Beräkningen av den nya ersättningen ........................ 10.2.5 Riksskolorna har särskilda förutsättningar................ Alla kommuner ska betala samma ersättning....................... 10.3.1 Elevantalet i specialskolan minskar ........................... 10.3.2 Få kommunala alternativ där staten bedriver 10.3.3 Kommuner med regionala hörselklasser har andra 10.3.4 motiv till nedsatt ersättning ........................ Ett nytt system kräver en översyn av specialskolans 10.4.1 Lärartäthet och undervisningskostnader................... 10.4.3 Skolmåltider och övriga kostnader ............................ 10.4.4 Utrymme för verksamhet utan författningsstöd...... Förstärkt statligt stöd för bättre resultat och ökad En tidsbegränsad förstärkning av stödet .............................. 11.1.1 En nationell samordnare............................................. 11.1.2 Organisation och finansiering.................................... Det statliga stödet på lång sikt.............................................. 11.2.1 Förstärk statens specialpedagogiska stöd.................. 11.2.2 Säkerställ tillgången till utbildad personal................. Ekonomiska konsekvenser och finansiering m.m.......... En nioårig specialskola........................................................... 12.1.1 Tre scenarier................................................................ Deltidsutbildning - utbildning i två skolformer.................. 12.2.1 Kommunala skolhuvudmän ....................................... 12.2.2 Specialpedagogiska skolmyndigheten ....................... Teckenspråk i och grundsärskolan.................. 12.3.1 Kommunala skolhuvudmän ....................................... 12.3.2 Enskilda skolhuvudmän ............................................. 12.3.3 Huvudmän som kan sälja Ett ökat finansiellt ansvar för hemkommuner ..................... 12.4.1 Steg 1 – höjd ersättning för alla kommuner .............. 12.4.2 Steg 2 – ett nytt ersättningssystem............................ Förstärkt statligt stöd för bättre resultat och ökad Kommentarer till vissa övriga förslag ................................... 12.6.1 Målgruppen - i förändring ......................................... 12.6.2 Tillämpning av grundsärskolans kursplaner Konsekvenser för barnet........................................................ Den kommunala självstyrelsen.............................................. Sysselsättning och offentlig service....................................... Bilaga 3 Deklarationer och konventioner av betydelse inom området för specialpedagogik ....................................... Bilaga 5 Deltidsutbildning vid specialskolorna under Bilaga 7 Beräkningar av vissa ekonomiska konsekvenser.......... Alla barn och unga har lika rätt till en god utbildning i en trygg miljö. Barn med funktionsnedsättning ska ha samma möjligheter att välja skolform och skola som andra barn har. Specialskolans målgrupp har förändrats. Allt fler barn med grav hörselnedsättning får med ny teknik andra möjligheter att lära och utvecklas. Elever som är döva eller hörselskadade har därför andra behov . Föräldrar till barn med funktionsnedsättning väljer också i allt högre utsträckning en skola nära hemmet. Detta har lett till att antalet elever i de statliga specialskolorna har minskat. Denna utredning ska enligt direktiven utreda och föreslå hur en flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp ska kunna införas. Eleverna får inte den utbildning de har rätt till Hemkommunen har det övergripande utbildningsansvaret för sina barn och unga. klarar kommunala och enskilda huvudmän i flera fall inte av att ge eleverna det stöd de har rätt till. Det har visat sig i olika studier att elever som är döva eller hörselskadade har en svår skolsituation och att elevgruppen når de nationella målen i lägre utsträckning än sina hörande kamrater. Utredningen konstaterar att föräldrars och elevers valfrihet är starkt begränsad. Det finns få möjligheter för elever som är döva eller hörselskadade att läsa teckenspråk i och det finns få särskilt anpassade undervisningsmiljöer. Föräldrar som vill ge sina barn tillgång till en tvåspråkig miljö med teckenspråk och svenska är i princip hänvisade till den statliga specialskolan. Trots goda resurser är dock måluppfyllelsen för elever i specialskolan lägre än i . Granskningar har visat att det finns stora brister i undervisningens kvalitet. Eleverna ges således inte förutsättningar att lyckas varken i eller i den statliga skolan. Mot denna bakgrund lämnar utredningen förslag som syftar till att öka valfriheten, höja kvaliteten i undervisningen och förbättra resultaten. Utredningens förslag ska möjliggöra en mer flexibel utbildning för eleverna. Hemkommunen får ett ökat ansvar Det ska inte vara mer ekonomiskt fördelaktigt för en kommun att ha en elev i specialskolan i stället för i ett kommunalt eller fristående alternativ. Föräldrars val av skola ska inte medföra att kommunerna kan få en lägre kostnad för utbildningen än vad de hade haft om eleven gått kvar i hemkommunen. Att staten subventionerar kommuner som har elever som väljer specialskolan bidrar inte till likvärdiga förutsättningar för olika huvudmän. Utredningen föreslår att principen för ersättningssystemet ska förändras så att det baseras på specialskolans faktiska kostnader. Det innebär att ersättningsnivåerna för en elev i specialskolan höjs. Höjningen ska ske i två steg för att kommunala huvudmän ska få tid att anpassa sina verksamheter. föreslås ersättningen för samtliga kommuner med elever i specialskolan vara per elev och läsår. Enligt utredningens förslag ska det nya ersättningssystemet införas . Det kommer att innebära att ersättningsnivån höjs ytterligare till per elev och läsår. I samband med att ett nytt system införs föreslår utredningen också att en översyn av kostnadseffektiviteten i specialskolan genomförs. Det krävs en satsning på ökad kvalitet och valfrihet Samtliga skolhuvudmän bör ges bättre förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning för de berörda elevgrupperna. Den redo- visade problembilden visar att det behövs en samordnad satsning för att öka måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörsel- skadade och elever med grav språkstörning i behov av teckenspråk. Staten bör därför, utöver det specialpedagogiska stöd som ges genom Specialpedagogiska skolmyndigheten till kommunala och enskilda huvudmän, genomföra en tidsbegränsad satsning under Satsningen kommer att komma såväl elever som potentiellt kan tillhöra specialskolans målgrupp som andra elever som är döva eller hörselskadade till godo. Utredningen föreslår att en nationell samordnare får i uppdrag att leda satsningen, vilken består av tre delar: statsbidrag för kvalitetshöjande insatser, fortbildning i teckenspråk och stimulans- bidrag för att få fler huvudmän att erbjuda anpassade undervis- ningsmiljöer. Utredningen bedömer också att statens stöd genom Special- pedagogiska skolmyndigheten kommer att förstärkas genom att resurser omfördelas från skolverksamhet till rådgivande och stöd- jande verksamhet. Resurser ska omfördelas genom att skolverk- samheten bedrivs mer kostnadseffektivt. Tillgång till undervisning i teckenspråk och en tvåspråkig miljö ska öka Alla elever som har behov av teckenspråk ska ha rätt att få under- visning i ämnet. Enligt språklagen ska alla döva, hörselskadade eller personer med språkstörning som har behov av svenskt teckenspråk ha möjlighet att lära sig, utveckla och använda det. Utredningen föreslår att teckenspråk jämställs med de nationella minoritets- språken i skollagen och i skolförordningen. Det innebär att samma bestämmelser ska gälla för elever som väljer teckenspråk som språkval eller modersmål som för elever som på samma sätt väljer ett nationellt minoritetsspråk. Utredningen föreslår även en möjlighet för eller grundsärskolan att erbjuda sina elever att följa specialskolans kursplaner i ämnena teckenspråk, svenska, engelska samt rörelse och drama. I ska specialskolans kursplan i moderna språk också kunna erbjudas. Som en följd av detta bör även distansundervisning få erbjudas enligt kursplanerna i teckenspråk. Det ges därmed goda möjligheter för huvudmän att fullgöra sin skyldighet att undervisa elever i teckenspråk. Utredningen föreslår även att kommuner ska få köpa denna kompetens från en annan skolhuvudman. En nioårig specialskola ska införas Utredningen föreslår att specialskolan ska ha nio årskurser. Alla skolformer ska i så stor utsträckning som möjligt ha en gemensam reglering. Utredningen anser att regleringen av specialskolan kan och bör anpassas ytterligare till regleringen av . En nioårig specialskola är mer likvärdig för elever som väljer mellan kommunala, fristående och statliga skolor för döva eller hörsel- skadade. En undervisning som är anpassad och planerad utifrån skapar förutsättningar för att fler elever ges möjligheten att uppnå målen inom . Skolinspektionens tillsyn har visat att undervisningen i flera fall inte är anpassad efter elevernas behov och att förväntningarna på elevernas förmåga är för låga. Att det finns elever som har behov av extra skolgång kan inte motivera en längre skolplikt för alla elever i specialskolan. En förändring av skolplikten underlättar också möjligheter för elever att byta skol- form utifrån behov. Specialskolans målgrupp bör anpassas till verkligheten Skollagens reglering av specialskolans målgrupp skiljer sig från hur inskrivningen går till. Utredningen föreslår att målgruppen för specialskolan ska omformuleras för att bättre stämma överens med hur mottagandet faktiskt går till. Elever och deras vårdnadshavare ska ha större möjlighet att välja den skolform de anser bäst tillgo- doser elevens behov av en anpassad undervisningsmiljö. I begreppet anpassad undervisningsmiljö ryms bl.a. behov av anpassningar i den fysiska miljön, i pedagogik och språklig miljö. Utbildning delvis i specialskola och delvis i grundskola eller grundsärskola ska vara en rättighet Valfriheten för elever som tillhör specialskolans målgrupp bör öka. Utredningen föreslår därför att en elev i eller grundsärskolan som tillhör specialskolans målgrupp ska ha rätt att få sin utbildning delvis inom specialskolan. En elev i specialskolan ska också ha rätt att få sin utbildning delvis i eller grundsärskolan. Det är elevens vårdnadshavare som har rätt att välja om eleven ska vara deltidselev eller heltidselev vid special- skolan. Eleven har alltid rätt att ansöka om att bli heltidselev. Ett syfte med deltidsutbildning är att eleven ska kunna välja att inte flytta från sina föräldrar och kamrater på heltid. Elever som är döva eller hörselskadade ges på detta sätt en möjlighet att ta del av den tvåspråkiga undervisningen i en teckenspråkig miljö som specialskolan ska erbjuda. För en elev i specialskolan kan deltids- utbildning i eller grundsärskolan möjliggöra en över- gång tillbaka till hemskolan. Utbildning för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan ska vara rättssäker och anpassad Elever med utvecklingsstörning har haft möjlighet att läsa enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Utredningen har identifierat två förhållanden där förändringar i styrdokument behöver genomföras. Beslutet om att en elev har rätt att läsa enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan är inte reglerat i författning och det är därför inte möjligt att överklaga ett sådant beslut. Det förhållandet är inte rättssäkert för eleverna. Vidare finns det inte anpassade kursplaner för elever som är döva eller hörselskadade som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Efter- som har påbörjat ett arbete för att anpassa kursplanerna finns ingen anledning för utredningen att lämna förslag i denna del. När det gäller regleringen av beslutet att ha rätt att läsa enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan föreslår utredningen att detta regleras på samma sätt som vid mottagande i skolformen grundsärskola. Utredningen föreslår också att det ska vara Nämn- den för mottagande i specialskolan och Rh-anpassad utbildning som ska fatta beslutet. Undantagsbestämmelsen vid betygssättning i specialskolan ska ändras Lärare i specialskolan får inte ta hänsyn till om en elev har en synskada eller en grav språkstörning vid betygssättningen. Dessa elevgrupper har inte anpassade kursplaner i likhet med elever som är döva eller hörselskadade. När de nya kursplanerna för grund- skolan utarbetades av strävade myndigheten efter att i största möjliga mån undvika moment som skulle kunna medföra svårigheter för elever med olika typer av funktionsnedsättningar. Det finns trots detta behov av att anpassa specialskolans styr- dokument ytterligare. Utredningen föreslår att lärare vid betygssättningen ska få möjlighet att bortse från enstaka mål som eleven ska ha uppnått. Denna möjlighet ska avse elever som har andra funktionsned- sättningar än dövhet eller hörselskada. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag får huvudsakligen konsekvenser för elever som är döva eller hörselskadade. Flera av utredningens förslag ger dessa elever ökade möjligheter till en flexibel utbildning. De får ökade möjligheter att läsa teckenspråk i och även möjlighet att delvis få sin utbildning vid en specialskola. De ökade kostnaderna för kommuner med elever i specialskolan markerar tydligt att alla kommuner är skyldiga att erbjuda en anpassad utbildning för elevgruppen. Detta kommer att leda till att fler elever får en bättre skolsituation på hemmaplan. En nioårig specialskola möjliggör för eleverna att gå i en skola på samma villkor som sina hörande kamrater. De elever som kommer att ha behov av att läsa längre kommer också att få det. Kommunala huvudmän blir med utredningens förslag skyldiga att erbjuda teckenspråksundervisning och att finansiera deltids- utbildning. De två skyldigheterna bedöms medföra marginella ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Utredningens förslag om att höja ersättningsnivåerna kommer att leda till ökade kostnader med för kommunala huvud- män. De ökade statliga intäkterna ska till viss del finansiera den nationella samordnaren. Den största delen av de ökade intäkterna ska återföras till kommunerna via det generella statsbidraget. Förslagen blir därför kostnadsneutrala för kommunsektorn. Specialpedagogiska skolmyndigheten påverkas huvudsakligen av förslaget om en nioårig skolplikt. Det innebär att myndigheten måste förändra undervisningens organisering.