sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Därefter bör en förnyad prövning ske av om förutsättningarna för underhållsstöd fortfarande finns eller om för- äldrarna har förutsättningar att i stället enas om ett avtal om under- hållsbidrag. På så vis får föräldrarna anledning att ånyo försöka enas om ett underhåll utanför underhållsstödet. Erfarenhetsmässigt vet vi att barnets boendeförhållanden ändras efter en separation, så förslaget gör det möjligt att anpassa underhållet utifrån ändrade förutsättningar. I direkt anslutning till separationen kan det ibland vara svårt för föräldrar att komma överens om bl.a. underhållet. kan dock situationen ha kommit att stabiliserats och det kan då vara lättare att hitta andra lösningar än vad som inledningsvis var möjligt. Exempelvis kan underhållsstödet i stället lämnas som utfyllnadsbidrag utifrån för- äldrarnas överenskommelse innan de eventuellt senare kan komma överens om ett underhållsbidrag. I studie om särlevande föräldrar har myn- dighetens underhållsstödshandläggare intervjuats. Dessa har gett en samstämmig bild av att – även om de är positiva till regeringens mål om att fler föräldrar själva ska reglera underhållet – det är svårt att i samband med en ny ansökan om underhållsstöd samtala med för- 66 Se överväganden i avsnitt 11.4.1–11.4.2 och 11.7. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . äldrarna i syfte att verka för målet.67 Handläggarna omtalar att de i samband med en ny ansökan ofta möter föräldrar som är i kris, som är i konflikt med den andra föräldern och ofta har ekonomiska svå- righeter. Att redan då verka för målet upplevs därför som för . Handläggarna tror att det skulle vara mer lämpligt att försöka få föräldrarna att lösa underhållet själva då situationen kan vara mindre infekterad. För att tidsbegränsade underhållsstöd ska få optimal effekt så att en större andel föräldrar kommer reglera underhållet utanför underhållsstödet, är det lämpligt att som utredningen förordat ovan (se avsnitt 13.4.1), ges befogenheten att bistå föräldrar att komma överens om civilrättsliga underhållsbidrag. Det innebär att när ansökan inkommer eller omprövning ska ske av ett underhållsstödsärende så kan informera föräld- rarna att de kan lösa frågan om barnets försörjning genom att avtala om ett underhållsbidrag i stället. Detta skulle kunna fungera bättre om skulle komma att bli ansvarig myndighet för underhållsbidrag och mer konkret kunna bistå föräldrarna att för- söka komma överens om och beräkna ett underhållsbidrag. Som framkommit ovan ska frågan om sådan hjälp behövs och i så fall vem som bör ha ansvaret för det utredas i särskild ordning.68 Ett införande av tidsbegränsade beslut om underhållsstöd bör dock enligt utredningen inte gälla i samtliga ärenden om under- hållsstöd. Detta skulle utifrån förslagets syfte tynga administratio- nen i en onödig omfattning. Undantag bör därför ske för de under- hållsstödsärenden där utfyllnadsbidrag lämnas. Det faktum att den bidragsskyldige föräldern, utifrån sin ekonomiska förmåga, då betalar ett underhåll direkt till boföräldern som sedan fyller upp till underhållsstödets beloppsnivå om , innebär att föräldrarna då kan anses ha försökt att enas om ett underhåll utanför underhållsstödet så långt det är ekono- miskt möjligt. Det finns därmed ingen anledning att göra beslut om utfyllnadsbidrag tidsbegränsade. Ärenden där utfyllnadsbidraget blir lägre än bortfaller dock (18 kap. 32 § SFB). Inte heller underhållsstödsärenden där det finns beslut om anstånd för obetalda återbetalningsbelopp bör göras tidsbegrän- sade. En bidragsskyldig förälder som har en skuld pga. att han eller hon har haft anstånd, ska enligt 19 kap. 43 § SFB, sedan anstånds- 67Försäkringskassan, Socialförsäkringsrapport 2011:5, Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll, s. 78 f. 68Se dir. 2011:8 i betänkandets bilaga 3. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . beslutet har upphört, betala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger det betalningsbelopp som fastställts, eller om återbetalningsskyl- digheten för något barn har upphört, skulle ha fastställts, dock per barn och månad. För dessa bidragsskyldiga föräldrar förefaller det inte möjligt att de i någon större utsträck- ning ska kunna betala underhåll direkt till boföräldern om de sam- tidigt betalar 1,5 gånger det fastställda återbetalningsbeloppet. Ut- redningen anser därför att samtliga ärenden med anstånd inte bör omfattas av en tidsbegränsning så länge skulden är obetald eller inte har eftergetts. Utredningen anser dock inte att ärenden där fullt underhållsstöd lämnas men där den bidragsskyldiges återbetalningsbelopp under- stiger , dvs. när den denne inte har ekonomisk för- måga att återbetala hela det lämnade underhållsstödet, bör undantas från den föreslagna tidsbegränsningen. I många av dessa ärenden är det visserligen inte sannolikt att ett underhållsbidrag skulle komma att överstiga underhållsstödets belopp om , men ge- nom att även dessa ärenden omfattas av en tidsbegränsning finns möjligheten att de kan övergå till att i stället bli utfyllnadsärenden. Tidsbegränsning utifrån ett kontrollperspektiv Att beslut om underhållsstöd görs tidsbegränsade kan dessutom innebära stora fördelar ur ett kontrollperspektiv och förhindra att underhållsstöd lämnas felaktigt. Det kan således hindra ett överut- nyttjande av statliga medel. Det kan t.ex. förekomma att särlevande föräldrar återupptar samlevnaden . Om detta inte anmäls till eller kan underhållsstödet fort- sätta utges trots att föräldrarna lever tillsammans (s.k. skensepara- tion). Att underlåta sådan anmälan kan vara särskilt gynnsamt i de fall där den bidragsskyldiges återbetalningsbelopp är lågt eller när denne helt saknar betalningsförmåga. Om den bidragsskyldige har ett högt återbetalningsbelopp och har förmåga att återbetala hela det utgivna underhållsstödet eller näst intill, innebär det dock ingen större ekonomisk vinst att återuppta samlevnaden. Även föräldrar som inte sammanbor när barnet föds kan komma att flytta samman . I ärenden där föräldrar och barn har anknytning till ett annat land kan det förekomma att barn och boförälder reser till det andra landet/hemlandet för utan att anmäla detta. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . sådant fall kan underhållsstöd fortsätta att betalas ut på felaktiga grunder. De boendeförändringar som sker handlar dock enligt uppgifter från oftast om att barnet flyttar till den andra förälderns bostad.69 Detta anmäls också som regel till Försäkrings- kassan eftersom den nya boföräldern då kan få rätt till underhålls- stödet. Det kan självfallet finnas situationer när det finns anledning att ompröva rätten till underhållsstödet innan en treårsperiod är till ända. Så kan t.ex. vara fallet om fått vetskap om att föräldrarna ingått äktenskap eller när det i övrigt anmäls att för- äldrarna sannolikt inte är särlevande. Att underhållsstöd blir tidsbegränsade innebär en harmonisering med de flesta andra socialförsäkringsförmåner som vanligtvis har tidsbegränsade beslut. Det kan därmed finnas anledning att ifråga- sätta varför underhållsstöd ska behandlas annorlunda. Utredningens förslag: De nya bestämmelserna om tidsbegrän- sade beslut om underhållsstöd ska träda i kraft och börja tillämpas . Utredningen föreslår att förmånstiden för underhållsstöd begränsas till . Förslaget berör samtliga ärenden om underhållsstöd med undantag för pågående utfyllnadsärenden och ärenden om anstånd. Denna lagändring bör träda i kraft och börja tillämpas . Detta är lämpligt med anledning av att februari är den månad från vilken de omräknade betalningsbeloppen normalt gäller. En sådan ordning innebär att får tillräckligt med tid att fatta nödvändiga beslut med anledning av de lagändringar som utredningen föreslår. 69 Jfr angående prövning av bosättningskrav i FUT-delegationens betänkande SOU 2008:74, Rätt och riktigt – åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, s. 154. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . 13.4.5Avskaffat växelvisstöd inom underhållsstödet Utredningens förslag: Underhållsstöd vid växelvis boende av- skaffas. Utredningens bedömning: Att underhållsstöd vid växelvis bo- ende ersätts med ett växelvisbidrag inom ramen för bostads- bidrag, innebär att det finns hushåll som ekonomiskt sett på- verkas negativt. Det finns alternativa lösningar för att begränsa denna ekonomiska förlust. Bestämmelserna om underhållsstöd i 18–19 kap. SFB medger en ersättning som kan lämnas till båda föräldrarna när barnet bor växelvis hos dem. Detta s.k. växelvisstöd är individuellt inkomst- prövat för respektive förälder och är därmed inte kopplat till hus- hållets samlade inkomster. Som framgått av det probleminvente- rande avsnittet 11.10 ovan, är bidraget inte en kompensation för uteblivet underhållsbidrag utan ett sätt att möjliggöra för ekono- miskt svaga föräldrar att välja ett växelvist boende för barnet. Bidraget kan därmed sägas premiera en viss boendeform framför andra. Växelvisstödets syfte är främst fördelningspolitiskt och har därför större likhet med bostadsbidraget än med underhållsstödet, jfr avsnitt 10.3.1. har rekommenderat regeringen att avskaffa växel- visstödet och i stället hantera stöd till föräldrar med växelvis boende barn inom bostadsbidraget.70 grundar sin rekommendation på att det är i princip två bedömningar som görs inom underhållsstödet respektive bostadsbidraget, som base- rar sig på delvis olika underlag men som med fördel borde kunna samordnas till ett ersättningsbeslut. menar att en harmonisering av stöden borde minska arbetsbördan både för den sökande och för , som besluten kan upplevas som mer rättvisa och rättssäkra av den sökande. Utredningens fördelningsekonomiska analys visar dessutom att föräldrar med barn som bor växelvis och som får både bostads- bidrag och underhållsstödets växelvisstöd sammanlagt får en större ekonomisk ersättning än föräldrar som har barn boende i hushållet . Utredningen gör bedömningen att föräldrasamarbete om barns försörjning torde gagnas om familjeekonomiska stöd i större ut- 70 2010:22, Underhållsstöd – för barnets bästa? Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . sträckning än beaktar respektive förälders försörjningsbörda när barn bor i hushållet. Ett växelvist boende behöver nödvändigt- vis inte innebära att föräldrarna fördelar barnets kostnader efter respektive förälders ekonomiska förmåga. Av praktiska skäl kan t.ex. en av föräldrarna ansvara för vissa inköp även om han eller hon inte har den högsta inkomsten. Hur föräldrarna fördelar försörj- ningsansvaret mellan sig är visserligen något som föräldrarna själva råder över och bör göra egna överenskommelser om, men bör sam- tidigt inte utgöra hinder för att bättre anpassa de familjeekono- miska stöden till barns boendeförhållanden och föräldrarnas för- sörjningsbörda. Det torde enligt utredningen vara mer lämpligt att utgå från att föräldrar delar någorlunda lika på barnets kostnader och ansvarar för de kostnader som uppstår när barnet bor hos föräldern, än att anta det motsatta. Utredningens telefonbussundersökning tyder på att så är fallet.71 Diagram 6 Hur delar föräldrar till växelvis boende barn på kostnader för barnen, procent, omnibus TNS 2010 Mot denna bakgrund anser utredningen att det dessutom kan vara lämpligt att föräldrar ges rättsliga förutsättningar att reglera om 71 En redovisning av telefonbussundersökningen, finns i bilaga 4. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . underhållsbidrag även i de fall barnet bor växelvis.72 För att föräld- rar ska få tillräcklig hjälp och stöd för att komma överens om bar- nets försörjning är det också viktigt att de kan erbjudas rådgivning i fråga om avtal om underhållsbidrag från en behörig instans (jfr utredningens övervägande i denna del i avsnitt 13.4.1 ovan). Utredningen anser sammantaget att växelvisstödets grundkon- struktion inte är försvarbar och att det finns starka motiv för att avskaffa det. I stället bör bidraget ersättas med en ny bidragsform inom bostadsbidraget, för den situation när det finns barn i hus- hållet som bor växelvis, se närmare avsnitt 13.3. I det följande ut- vecklas närmare skälen för att avskaffa växelvisstödet. förslag om att avskaffa växelvisstödet Frågan om att avskaffa växelvisstödet inom underhållsstödet har diskuterats tidigare. I en departementspromemoria föreslogs att växelvisstödet skulle avskaffas och flera skäl härför framfördes.73 Ett sådant var att det dels skulle svara bättre mot den grundläggande principen om att föräldrarna är primärt underhålls- skyldiga för sina barn, dels skulle det svara bättre mot föräldrabal- kens regler om att vid växelvis boende är normalt ingen av föräld- rarna skyldig att betala underhållsbidrag för barnet eftersom de an- ses fullgöra sin underhållsskyldighet genom att svara för de direkta kostnader som uppstår när barnet bor hos dem. Det ansågs vidare som inkonsekvent att en boförälder som inte kan bidra med till barnets försörjning när ett fullt underhålls- stöd utbetalas,74 inte kan få något stöd för att täcka sin del av bar- nets försörjning, som en förälder som har barnet boende växelvis – inom ramen för samma regelverk – kan få ett stöd till barnets försörjning. Det fanns också skäl som talade mot ett avskaffat växelvisstöd. Ett sådant var att det kan finnas föräldrar med låg inkomst som inte har råd att ha barnet växelvis boende hos sig om bidraget av- skaffas. I en uppföljning av växelvisstödet som det tidigare Riksför- 72Utredningen är enligt direktiven förhindrad att lämna förslag som rör regler men resonerar i avsnitt 11.14 ovan om behov av att kunna reglera underhåll när barn bor växelvis. 73Departementspromemorian Slopat underhållsstöd vid växelvis boende, Socialdepartemen- tets dnr S2004/4656/SF. 74Underhållsstödets belopp om är avsett att täcka hälften av normalkostnaden för barnet efter hänsyn tagen till barnbidraget. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . säkringsverket har gjort framgår emellertid att växelvisstödets in- verkan på valet av barns boende kan anses vara i det närmaste obe- fintligt.75 Utvecklingen av det växelvisa boendet har dessutom ökat kraftigt trots att det endast är en liten andel föräldrar som är berät- tigad till växelvisstödet. Förslaget om ett avskaffat växelvisstöd fick stöd bland många remissinstanser, och det sågs som viktigt att systemen för underhållsstöd och underhållsbidrag harmoniserar i största möjliga utsträckning. Trots detta valde regeringen att inte lämna ett förslag till i frågan. Växelvisstödet inom underhållsstödet rymmer även andra aspekter, vilket också lyftes fram i samband med remissbehand- lingen av ovanstående förslag. En sådan aspekt är om ett bidrag som stödjer en viss boendeform påverkar föräldrarnas val av boen- deform för barnet utifrån vad som är bäst för barnet eller utifrån vad som är bäst ur ett ekonomiskt perspektiv. Utredningen anser att det ur ett barnperspektiv är fördelaktigt om reglerna för familj- ekonomiska stöd så långt möjligt utformas så att det inte är främst ekonomiska överväganden som påverkar föräldrars val om barnets boende etc. Föräldrar torde som regel vilja välja den lösning som är bäst för barnet, och det finns inte anledning för utredningen att tro att växelvisstödet skulle bidra till att fler föräldrar väljer växelvis boende för att det är ekonomiskt fördelaktigt snarare än bäst för barnet. Föräldrar uppmuntras visserligen genom växelvisstödet att låta barnet bo växelvis och det kan sägas ligga i linje med barnkonven- tionens intentioner och vikten av barnets nära kontakt med båda föräldrarna. Men om föräldrar väljer denna boendeform för sitt barn enbart med utgångspunkt i ekonomiska fördelar, kan det inte anses vara överensstämmande med krav på bar- nets bästa. Det gemensamma försörjningsansvaret och barnets rätt till båda sina föräldrar kan enligt utredningen bättre främjas om familjeeko- nomiska stöd kan lämnas vid olika boendeformer för barnet och därför är det enligt utredningen bättre om bostadsbidraget anpassas till att också omfatta barn som bor växelvis än att låta kompensa- tion för växelvis boende utgå inom ramen för underhållsstödet. 75 RFV Analyserar 2003:1, Underhållsstöd vid växelvis boende – utvärdering av reformen, s. 58. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . lämnades underhållsstöd vid växelvis boende för cirka 25 000 växelvis boende barn till knappt 18 000 föräldrar.76 Samma månad lämnades underhållsstöd för totalt 243 000 barn, varav fullt underhållsstöd lämnades för 214 000 barn och utfyll- nadsbidrag för 5 000 barn. Växelvisstödet avser således endast av hela underhållsstödet. Kostnadsmässigt är andelen ännu mindre eftersom växelvisstödet maximalt kan lämnas med per barn och månad. Genomsnittsbeloppet (beroende på inkomstprövningen) som lämnades var dock 424 kro- nor per månad.77 Antalet växelvisstöd har ökat från dryga 13 2000. Det högsta antalet var cirka 28 000 utbetalda växel- visstöd . Av de knappt 18 000 föräldrar som fick växelvisstöd var cirka 13 500 ensamstående, vilket motsvarar av samtliga för- äldrar med växelvisstöd. Majoriteten () av alla ensamstå- ende med växelvisstöd är kvinnor. av de ensam- stående föräldrar som mottog växelvisstödet mottog också bostads- bidrag. Cirka 4 000 sammanboende föräldrar mottog växelvisstödet och ungefär en fjärdedel av dessa fick även bostadsbidrag. Även när det gäller sammanboende föräldrar med växelvisstöd är en majoritet kvinnor (). En anledning till varför det är så många färre sammanboende som har bostadsbidrag – bland de ensamstå- ende och bland de sammanboende – är att bostads- bidraget bedöms mot hushållets sammanlagda inkomst medan växel- visstödet bedöms mot endast den sökande förälderns inkomst. Se mer i följande avsnitt nedan vad gäller beskrivning av de hushåll som uppbär både växelvisstöd och bostadsbidrag. Studier av utredningen och bl.a. och visar att det är allt fler föräldrar som väljer växelvis boende för bar- net efter en separation, åtminstone av barnets upp- växt. Det talar för att antalet växelvis boende barn borde öka. 76Siffror visar att av de barn som det då lämnades växelvisbidrag för fick det utifrån båda föräldrarnas ekonomiska situation (3 800 barn) och fick det i förhållande till endast en av föräldrarna (17 200 barn), se departementspromemorian Slopat underhållsstöd vid växelvis boende, dnr S2004/4656/SF. 77Enligt årsredovisning 2010 var den totala bidragskostnaden netto för underhållsstödet . Kostnaden avseende växelvisbidraget är inte specificerad i årsredovisning eller budgetunderlag men 24 700 ärenden gånger innebär en totalkostnad på . Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . tidigt visar utredningens studier att det inte är föräldrar med sämst ekonomi som väljer växelvis boende, vilket å ena sidan kan tala emot en kostnadsökning om växelvisstödet avskaffas och i stället ersätts med en ny bidragsform inom bostadsbidraget. Å andra sidan är barn som bor med endast en föräldrar berättigade till ett fullt underhållsstöd vilket är mer kostsamt för staten än när barn bor växelvis. Fördelningsekonomiska effekter av växelvisstödet och bostadsbidraget Utredningens bedömning är att de skäl som talade för det tidigare förslaget om ett avskaffat växelvisstöd (se ovan) äger fortsatt gil- tighet. Till detta kommer att den fördelningsekonomiska analys som utredningen har gjort visar på flera diskrepanser mellan hushåll som har barn boende växelvis eller hos sig och de sam- mantagna effekterna av växelvisstödet och bostadsbidraget.78 En diskrepans avser hushåll med växelvis boende barn som an- söker om både växelvisstöd och bostadsbidrag. För att ett hushåll ska kunna få växelvisstöd inom underhållsstödet krävs att barnet bor ungefär halva tiden var hos vardera förälder (oavsett hos vilken förälder barnet är folkbokfört). Dessa förälder kan också tänkas ha behov av bostadsbidraget. Den högre ersättningsnivån som ges genom det särskilda bidraget för hemmavarande barn, lämnas dock endast till den förälder som har barnet folkbokfört hos sig. Det är således bara den ena föräldern som kan få detta bidrag när barnet bor växelvis. Den förälder som inte har barnet folkbokfört hos sig, men som likväl är oförälder i den meningen att barnet bor i lika stor utsträckning hos honom eller henne, kan endast ansöka om bostadsbidragets umgängesbidrag. Det vanligaste är att det är mammor som är boföräldrar, vilket innebär att det oftast är pappor som missgynnas av denna diskrepans mellan bidragen. En annan diskrepans är att föräldrar vars barn bor växelvis kan få mer i stöd genom bostadsbidrag och växelvisstöd än vad föräld- rar som har barn boende hos sig på heltid kan få genom bostads- bidrag. Föräldrar som faktiskt har barn boende hos sig på heltid kan inte komma ifråga för växelvisstöd. har dessa föräld- rar ofta en låg ekonomisk standard. Det kan i sammanhanget näm- nas att det tidigare () för 78 Se mer om detta i avsnitt 10.3.1 ovan. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . sedan ifrågasatte om det är motiverat med ett bidrag för växelvis boende barn då det är uppenbart att det finns andra typer av hus- håll med betydligt större behov av ekonomiskt stöd (jfr avsnitt 5.4.1 ovan). RFV:s studie av sammantagna effekter av underhålls- stöd och bostadsbidrag visade att hushåll med växelvis boende barn i allmänhet har det relativt bra, och att de som regel får ett relativt stort månatligt ekonomiskt överskott.79 Utredningens fördelningsekonomiska analys av de samman- tagna effekterna av växelvisstöd och bostadsbidrag visar bl.a. föl- jande. I tabell 1 nedan framgår de maximala belopp som olika föräldrar sammantaget kan få i växelvisstöd och bostads- bidrag. Vid tre barn syns effekten av växelvisstödet tydligt. Föräld- rar med tre barn som bor växelvis kan få ett högre belopp, om än ytterst marginellt, om de i bostadsbidragets mening är umgäng- esförälder och därmed uppbär bostadsbidragets umgängesbidrag och underhållsstödets växelvisstöd, jämfört med vad en boförälder kan få som har barnet boende på heltid i hushållet. Skillnaden kan bli högre beroende på antal barn eftersom växel- visstöd utges för alla barn i hushållet medan bostadsbidragets maximala nivå är begränsat till högst tre barn. Tabellen visar tydligt att de två systemen tillsammans ger oöns- kade effekter. En förälder med två växelvis boende barn som har barnen folkbokförda hos sig, kan få sammanlagt i bostadsbidrag och växelvisstöd. En boförälder med samma förutsättningar vad gäller bostadskostnad och inkomst kan få i bostadsbidrag. En förälder med växelvis boende barn får mer än mer än en boförälder som har barn boende hos sig . uppgår skillnaden till . Tabell 4 Maximala månadsbelopp för bostadsbidrag (bob) och växelvis- stöd från underhållsstödet (us), nivå för bostadsbidraget Boförälder (bob) Umgängesförälder (bob) Boförälder växelvis (bob+us) Umgängesförälder växelvis (bob+us) 79 Studien baseras på registerdata från hushåll som uppbär både underhållsstöd och bostads- bidrag, RFV Analyserar 2004:04, Skilda världar, s. 8. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Cirka 7 300 föräldrar mottar enbart underhållsstöd vid växelvis bo- ende. Dessa föräldrar återfinns inom ett ganska brett inkomst- spann. Den största gruppen, , tjänar 100 000 kro- nor eller mindre per år.80 Den låga inkomsten innebär fullt växelvis- stödsbelopp, dvs.