sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — 1.har sin försörjning för forskarutbildningen och sin återresa tryggad genom egna medel, stipendium eller på annat liknande sätt, 2.har en heltäckande sjuk- försäkring som gäller i , och 3.inte utgör ett hot mot all- män ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa. Uppehållstillstånd enligt första stycket ska beviljas eller den som fors- karutbildningen avser. Pågår forskarutbildningen än ska tillståndet förlängas med i taget eller den forskarutbildningen avser, under förutsättning att vill- koren i första stycket är uppfyllda och att doktoranden gör godtag- bara framsteg i sin forskar- utbildning. Uppehållstillstånd får beviljas familjemedlemmar till en utlän- ning som med stöd av 5 kap. 10 § utlänningslagen (2005:716) har beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd i fall som avses i 7 c §, om 1. familjemedlemmen är make eller sambo till utlänningen, eller 2. familjemedlemmen är släk- ting i rakt nedstigande led till utlänningen eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning eller är Uppehållstillstånd enligt första stycket ska beviljas i samma omfattning som för den utlänning som familjemedlemmen har anknytning till. Anmälan om att permanent uppehållstillstånd ska bestå trots att bosättningen i upphör En anmälan om att per- manent uppehållstillstånd ska bestå när bosättningen i upphör ska ges in till Migrations- verket senast före utre- san och ska innehålla uppgift om utresedagen. Om utresan ställs in eller skjuts upp ska detta anmälas senast den tidigare uppgivna utresedagen. Utöver vad som sägs i 1 § gäller undantag från kravet på arbets- tillstånd i följande fall. För av från inresan, för en utlänning som är anställd som förare av ett motorfordon som ägs eller hyrs av en 8 Senaste lydelse 2009:1302. person som besöker landet som turist eller som besättningsman på en turistbuss. 2.För av från inresan, för en utlänning som är anställd som vårdare av en person som besöker landet för läkar- vård eller rekreation. 3.För en sammanlagd tid av under en tolv- månadersperiod för en forskare eller lärare inom den högre utbild- ningen, som har kallats hit för forsknings-, undervisnings- eller föreläsningsverksamhet. 4.För den tid det tillfälliga arbetet pågår, för en utlänning som är bosatt i en EES-stat men inte är EES-medborgare eller med- borgare i , om utlänningen har rätt att arbeta och vistas i det landet och är anställd vid ett företag i det landet och för företa- gets räkning ska arbeta tillfälligt i i samband med en entre- prenad eller liknande. 5.För av från inresan för en montör eller teknisk instruktör som ska utföra brådskande arbete i samband med uppsättning eller reparation av maskiner eller liknande. 6.För den tid som uppehållstillståndet gäller för en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd enligt 4 kap. 5 §, samt för den som har haft sådant uppehållstillstånd för av och som inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om förlängning till dess tillståndsfrågan har avgjorts eller, om beslut om utvisning meddelas, till dess utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. 7.För av en månad från inresan för en utlänning som till- fälligt engagerats av , , eller för radio- eller televisionsutsändning. 8.För en sammanlagd tid av under en tolv- månadersperiod för en utländsk artist samt hans eller hennes tekni- ker och annan turnépersonal under förutsättning att artisten inbju- dits av en arrangör som finns angiven i den förteckning över etable- rade arrangörer som förs av efter samråd med Arbetsförmedlingen. 9.För en sammanlagd tid av under en tolv- månadersperiod för en utlänning som är professionell idrottsman eller funktionär och som besöker för att delta i inter- nationella tävlingar. 10.För en sammanlagd tid som understiger för en utlän- ning som har specialistuppgifter inom en internationell koncern och som i denna egenskap arbetar tillfälligt i . 11.För den tid som en utlänning som är gästforskare har bevil- jats uppehållstillstånd för forskning enligt 4 kap. 7 a §. 12.För en sammanlagd tid av under en tolv- månadersperiod för en utlänning som är anställd i ett företag i en internationell koncern och ska genomgå praktik, internutbildning eller annan kompetensutveckling hos ett företag i som ingår i koncernen. 13.För en sammanlagd tid av under en tolv- månadersperiod för en utlänning som inom ramen för en affärs- uppgörelse ska genomgå utbildning, genomföra tester, förbereda eller avsluta leveranser eller utöva liknande aktiviteter i . 14.För den tid som uppe- hållstillståndet gäller för en utlän- ning som har beviljats uppehålls- tillstånd enligt 4 kap. 7 c §, samt för den som har haft sådant uppe- hållstillstånd för av och som inom giltig- hetstiden för tillståndet ansöker om förlängning till dess tillstånds- frågan har avgjorts eller, om beslut om utvisning meddelas, till dess utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Vidare är en utlänning som, på grund av anställning utomlands, arbetar i som representant för ett företag eller som medlem av personalen på järnvägståg eller på lastbil i yrkesmässig trafik undantagen från kravet på arbetstillstånd. Denna förordning träder i kraft 1 Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén ska enligt direktiven belysa kopplingarna mellan cirku- lär migration och utveckling. I uppdraget ingår att kartlägga den cirkulära migrationen och identifiera vilka faktorer som påverkar migranters möjligheter att röra sig mellan och sina ursprungsländer. Med utgångspunkt i denna kartläggning och analys ska kommittén föreslå eventuella författningsändringar och andra åtgärder som bidrar till att underlätta cirkulär migration till och från i syfte att öka de positiva utvecklingseffekterna av dessa rörelsemönster. Förslagen ska vara anpassade till, och dra fördelar av, en värld som alltmer präglas av en ökad rörlighet över gränserna. En grundläggande utgångspunkt ska vara att inom ramen för den reglerade invandringen i största möjliga mån undan- röja hinder för ökad rörlighet.1 Den inledande kartläggningen och analysen har publicerats i ett delbetänkande, Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utveck- lingspotential kan främjas, vilket utgör ett underlag för kommitténs förslag till att främja migration och underlätta möjligheterna till cirkulär migration. I delbetänkandet presenteras också en bakgrund till de förslag kommittén lägger för att stödja de från migranter befintliga processer för att påverka utvecklingen i ursprungs- länderna i positiv riktning. 1 Kommittédirektivet återges i sin helhet i bilaga 1. Kommitténs uppdrag och arbete Regeringen fattade beslut om att tillsätta en parla- mentarisk kommitté med uppdrag att utreda kopplingar mellan cirkulär migration och utveckling. Kommittén inledde sitt prak- tiska arbete i och med beslut om ordföranden vid samma regerings- sammanträde. Sekretariatet byggdes upp . Huvudsekreteraren anställdes , en sekreterare och ytterligare en sekreterare . förordnade åtta leda- möter, förutom ordföranden, från partier att ingå som ledamöter i kommittén. Av dessa kom två från , två från socialdemokraterna och vardera en ledamot från , liberalerna, samt . Vid samma tillfälle förordnades åtta personer som experter i kommit- tén. Sex av dem kom från , en från Migrations- verket och en från Sida. Första sammanträdet hölls och totalt har kommittén hållit tolv sammanträden, varav två av har varit i form av internat. Kommittén har knutit till sig en referensgrupp med deltagare från arbetsmarknadens parter: i (LO), (), akademikers centralorganisation (), Kommuner och Landsting (SKL) samt . Samråd med gruppen har skett vid olika tillfällen. hade referensgruppen och kommit- tén ett gemensamt sammanträde. Kommittén presenterade ett delbetänkande i slutet av maj 20102. I samband med att kommittén överlämnade delbetänkandet hölls ett större seminarium med drygt åttio deltagare vid vilket del- betänkandet presenterades och en inbjuden panel diskuterade resultaten. Kommittén har arrangerat ett antal arbetsseminarier för att diskutera kommitténs frågeställningar. Seminarierna har exempelvis varit inriktade på företagare med utländsk bakgrund i , 2 SOU 2010:40. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Delbetänkande av Kom- mittén för cirkulär migration och utveckling. Kommitténs uppdrag och arbete invandrarorganisationer samt myndigheter och organisationer som stödjer egenföretagare med utländsk bakgrund. Datafångst har skett genom två metoder och källor. Cirkulär migration har kartlagts genom registerbearbetning av offentlig statistik från . Kvalitativa data har samlats in genom fokus- grupper med inriktning såväl mot arbetskraftsinvandrare som med- lemmar i diasporaorganisationer i . Uppgifter från dessa datainsamlingar är publicerade i delbetänkandet. Ordföranden och sekretariatet har deltagit i ett antal externa möten och seminarier vid vilket kommitténs arbete har presen- terats och frågeställningar har diskuterats. Sekretariatet har haft samråd med Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Vidare har sekretariatet presenterat kommitténs arbete vid en stor internationell migrationskonferens . 2.1Vad är cirkulär migration? Någon enhetlig definition av vad som menas med cirkulär migra- tion finns inte, utan begreppet kan tolkas som ett samlings- begrepp som rymmer många olika former av migration. I olika sammanhang beskriver cirkulär migration skilda fenomen, men det finns en företeelse som är gemensam för alla former av cirkulär migration. En cirkulärmigrant kan redan vid sitt beslut om den för- sta flyttningen väga in möjligheten till en kommande flyttning. Redan vid flyttningen från ursprungslandet vägs möjligheten in att flyttningen kan inkludera en åter- eller vidareflyttning och bli cir- kulär. Den kan kanske även upprepas ett flertal gånger. avsågs med cirkulär migration vanligen migranter som flyttade för att få tillgång till tillfälliga arbeten eller studier, för att sedan flytta hem igen. De senare årens diskussion av begreppet har tillfört det några ytterligare dimensioner. En sådan är att koppla en utvecklingsdimension till flyttningen. En annan är att det förutses att cirkulärmigranten har ett fortlöpande engagemang både i ursprungslandet och det nya landet. Engagemanget kan inrymma såväl känslor, täta kontakter med familj och vänner, han- del med produkter från landet och kultur som att man har kvar fasta egendomar. Trots avsaknaden av någon enhetlig definition av begreppet cir- kulär migration kan nämnas ett par gemensamma dimensioner som kan ingå i begreppet. Den rumsliga dimensionen innebär att migranten flyttar mellan olika länder. Tidsdimension kan vara olika lång, men en flyttning är mer än ett besök utan att för den skull nödvändigtvis innebära att man folkbokför sig i det andra landet. En repetitiv dimension innebär att migranten flyttar fram och till- Centralt från analysen i delbetänkandet baka mellan länder. Vanligen tillförs också i diskussionen om cir- kulär migration en utvecklingsdimension. har i ett meddelande betonat att man med cirkulär migration avser styrd snarare än spontan migra- tion1. Kommittén har dock i delbetänkandet konstaterat att det är spontan cirkulär migration som är mest intressant för svenska för- hållanden. Den synen som kommittén har anlagt på cirkulär migration leder till att man också kan tala om potentiella cirkulära migranter, dvs. migranter som är inne i en livslång flyttkarriär som kanske, kanske inte, senare i livet innehåller en cirkulär flyttning. 2.2Spontan cirkulär migration har störst potential för utveckling I många länder, inte minst inom EU, likställs cirkulär migration med program för migrationsutbyte mellan länder. Vanligen är det ett program grundat på ett bilateralt avtal mellan länder. Ofta med- ger avtalet att ett visst antal personer från ett tredje land kommer till ett land för att arbeta inom en viss bransch eller sektor av arbetsmarknaden. Detta kan sägas vara styrd cirkulär migration, där migrantens rörelsemönster styrs av centrala avtal som reglerar vistelsetid, arbetsuppgifter och återvändande. Kommittén har konstaterat att det för vår del i huvudsak är den spontana cirkulära migrationen, dvs. den migration som uppkom- mer spontant när utbud och efterfrågan får styra, som bör främjas. Ett system där individen själv bestämmer när han eller hon ska migrera och där arbetsgivaren avgör om man ska anställa arbets- kraft från tredje land underlättar dessa spontana rörelser mellan länder. Med detta synsätt som grund är alla migranter i potentiella cirkulärmigranter. Analogt till detta är även alla perso- ner födda i potentiella cirkulärmigranter, eftersom ingen vet om någon av dem kommer att flytta från och i ett senare skede komma tillbaka hit igen. Den spontana migrationen kan i sin tur både främjas och begränsas av de regler som omgärdar migration. Till dessa hör reg- ler för invandring, möjligheten att flytta sociala förmåner mellan länder, transaktions- och kommunikationskostnader och regler som 1 Se delbetänkandet SOU 2010:40, s. 63. Centralt från analysen i delbetänkandet medger bortavaro utan att migranten riskerar att förlora sitt tillstånd. Forskning och erfarenhet har visat att för att skapa förutsättningar för integration och i fortsättningen kanske en cirkulär migration, är en tillståndsform där migranten själv i största omfattning kan bestämma över sitt liv det mest fördelaktiga. Genom att migranten själv styr besluten blir förutsättningarna att migranten själv utvecklas bättre, och därmed också migrantens möjlighet att bidra till utveckling både i ursprungs- och destinationslandet. 2.3Många har erfarenhet som cirkulärmigranter Kommittén har i samband med sammanställningen av delbetänkan- det låtit göra en bearbetning av statistik från Statistiska Central- byrån (SCB).2 Statistiken från SCB visar alla personer som gjort minst två flyttningar över nationsgränsen sedan 19693 och kan där- med ge en bild av den cirkulära migrationen in och ut ur . Statistiken visar dock endast dem som varit bosatta i formell mening i , alltså de som varit folkbokförda här. För att bli folkbokförd måste man ha för avsikt att stanna i . De mer kortvariga cirkulära rörelserna kan alltså inte fångas upp av den offentliga statistiken grundad på folkbokföring. har mer än 2 000 000 cirkulära flytt- ningar gjorts mellan och andra länder. Kvinnor och män har gjort i stort sett lika många av de cirkulära flyttningarna och de allra flesta flyttningar har gjorts av personer i arbetsför ålder. Över åren har 850 000 personer varit involverade i dessa cirkulära flytt- ningar. Av dem som gjort cirkulära flyttningar till och från är omkring en tredjedel födda i , en tredjedel är födda i och en tredjedel är födda i övriga världen. Av de som gjort en cirkulär flyttning bor omkring 283 000 i och de utgör av totala befolkning. En majoritet av dessa, 202 000 personer, är födda i . Övriga 81 000 är personer som är födda i utlandet och har alltså flyttat till , sedan lämnat landet för att därefter flytta tillbaka igen. Vissa av dessa har flyttat fram och tillbaka . Många av de utrikesfödda cirkulärmigranterna kommer från eller EU. 2Se SOU 2010:40 avsnitt 3.3 och 3.4. 3Registret över totalbefolkningen från vilket uppgifterna om flyttningar hämtas är datori- serat . Datoriserade analyser av befolkningen är därför bara möjliga och . Centralt från analysen i delbetänkandet Geografisk närhet har över åren haft en synbart stor betydelse för migrationen. Möjligheten att flytta mellan länder är större om avståndet är litet. medför en flyttning inom närområdet oftast färre kulturella och administrativa svårigheter. Den fria rör- ligheten inom har historiskt haft stor betydelse för migra- tionen mellan länderna, detta gäller också i stor utsträckning länderna inom EU. sätter globaliseringen tydliga spår på migrationsmönstren. Antalet cirkulärmigranter har i stort sett varit lika stort över åren, men flyttmönstren har förändrats dramatiskt. Den inomnordiska migrationen dominerade stort fram till 1990- talet, men har den inomnordiska migrationen minskat något som migrationsutbytet med EU och länder som och har ökat. Flyttutbytet med de nordiska länderna dominerar fortfarande, har av flyttningarna involverat ett annat nordiskt land, men trenden mot en alltmer global migration är tydlig. 2.4Cirkulär migration och utveckling – alla är potentiella vinnare I den internationella debatten om cirkulär migration framställs ofta cirkulär migration såsom en process där det finns tre vinnare, både ursprungslandet och destinationslandet kan vinna på migrationen, liksom migranten själv. Cirkulärmigranten själv vinner på sin flyttning genom att han eller hon förbättrar sina levnadsvillkor och breddar sin kompetens och erfarenhet. Skälen till att en individ flyttar är mångfacetterade och kan handla om allt från ett strategiskt beslut för att främja en framtida karriär till att handla om flykt undan förföljelse eller fattig- dom. Gemensamt för alla migranter är dock en önskan om en bättre framtid. Landet migranten flyttar till får ett tillskott av erfarenhet och kompetens och migranten fyller en lucka på arbetsmarknaden som det annars hade varit svårt att fylla. Migranterna fyller således vik- tiga behov för att samhället ska fungera. för många migranter med sig erfarenheter och värderingar från sitt ursprungsland som bidrar till mångfald och gör destinationsländerna rikare. Ursprungslandets vinst ligger till en del i att de får ett finansiellt tillskott i form av de pengar som migranterna sänder till sina familjer i ursprungslandet. Dessa pengar är privata medel som utnyttjas på Centralt från analysen i delbetänkandet det sätt som migranten och dess familj finner lämpligt, men de utgör ett tillskott till den lokala ekonomin och bidrar ofta t.ex. till att finansiera utbildning för personer i den kvar- varande familjen. Vidare återför migranterna kompetens och erfaren- het genom att återvända för längre eller till ursprungs- landet. Kunskap, erfarenheter och värderingar förs även tillbaka till ursprungslandet från diasporor, också när det inte är frågan om en regelrätt flyttning tillbaka till ursprungslandet. Migranten bidrar också till både ursprungslandets och destinationslandets utveckling genom att bilda broar mellan länderna och utgöra kontaktytor för handel, investeringar och andra kontakter mellan länderna. Detta gynnar de inblandade länderna genom ökade investeringar, nya arbetstillfällen och ökade investeringar. 2.5Det är många olika typer av faktorer som påverkar utveckling Kommittén understryker utifrån en diskussion av utvecklings- begreppet att utveckling är ett mycket sammansatt område och att det är ett stort antal faktorer som påverkar ett lands utveckling.4 Kommittén menar dock att en enskild migrant genom sin verk- samhet och sitt beteende kan påverka utvecklingen i sitt ursprungs- land. Migranten sänder hem pengar till familjen vilket exempelvis möjliggör barns skolgång eller sjukhusbesök. Att fler barn kan gå i skolan är positivt för utvecklingen och om fler flickor kan utbilda sig är det en mycket viktig komponent för utvecklingen. Att fler flickor kan utbilda sig beskrivs av utvecklingsekonomer som en nyckel till framtida utveckling. En del av de hemsända pengarna används också till investeringar, vilket också kan skapa sysselsätt- ning. Migranten tar med sig sin kompetens och kunskap vid längre eller kortare vistelse i ursprungslandet. I några fall handlar det om att migranten återvänder för verksamhet och i andra fall en regelrätt återflyttning till ursprungslandet. Migranten för över värderingar och kunskap såväl vid besök och vistelser i ursprungslandet, som med stöd av den nya teknik som dramatiskt har ökat möjligheten till dagliga kontakter över Internet. Den nya tekniken och de sociala medier som har växt fram skapar nya möj- ligheter för virtuella civilsamhällen. 4 Se delbetänkandet SOU 2010:40, avsnitt 7.1, s. 165–170. Centralt från analysen i delbetänkandet 2.6Diasporor har en viktig roll i ursprungslandets utveckling Diasporor spelar en viktig roll i ursprungslandets utveckling och är i stor utsträckning en ekonomisk kraft att räkna med. Många i dia- sporan är starkt engagerade i utvecklingen i ursprungsländerna, antingen på individuell basis eller i sammanslutningar av landsmän eller i diasporaorganisationer. Diasporan kan bidra till utvecklingen i ursprungslandet på olika sätt. Remitteringar utgör ett viktigt eko- nomiskt tillskott för många ursprungsländer och direktinvester- ingar från diasporamedlemmar kan vara ett centralt bidrag till många länders ekonomiska utveckling. Även de kunskaper och sociala remitteringar som migranter kan bidra med är av stor vikt. Detta kan handla om migranter som åter- vänder, tillfälligt eller permanent, och bidrar till att bygga upp kompetens i sitt tidigare hemland. Ett ofta återkommande exempel på detta är de indiska migranter som efter en tids arbete inom IT- sektorn i sedan bidrog till att framgångsrikt utveckla bran- schen i . Det kan också handla om att diasporan kan vara en politisk röst för förändring. Genom överföringar i form av idéer och kunskaper t.ex. om hur ett samhälle kan organiseras eller erfa- renheter av arbete i ideella organisationer eller politiska partier, kan de påverka utvecklingen i sitt ursprungsland. Av befolkning är födda utomlands och utgör därmed delar av olika länders diasporor. Till detta kommer att av befolkning som själva är födda i har två utrikesfödda föräldrar, dessa kan också i många fall ha ett starkt intresse för föräldrarnas ursprungsland. Intresset för att upp- rätthålla kontakten med ursprungslandet kan på individnivå vara olika stort och beror ofta på skälen till att man från början lämnat sitt ursprungsland. Även har en diaspora utomlands. Dels handlar det om uppskattningsvis 250 000 personer som är födda i som bor utomlands, dels handlar det om ytterligare 170 000 utrikesfödda som tidigare bott i och har flyttat utom- lands. Båda dessa grupper har en anknytning till och kan komma att ha betydelse för utvecklingen här. Centralt från analysen i delbetänkandet 2.7Tillståndsformen för bosättning i och levnadsvillkoren av avgörande betydelse för rörligheten Den enskildes rätt att, oberoende av staten, själv avgöra vilket eller vilka länder han eller hon vill ha en nära relation till accepteras generellt i allt större utsträckning. Fler länder har insett betydelsen av att underlätta för personer att kunna ha en nära relation till flera länder. Ett led i detta är att dubbelt medborgarskap tillåts i allt större utsträckning. Ett annat led är att länder allt mer uppmärk- sammar att personer på ett smidigt sätt vill kunna röra sig mellan de länder man har en nära relation till. Forskning har visat att en migrant som har en för honom eller henne trygg tillståndsform har bättre förutsättningar än andra migranter när det gäller såväl integrationen i destinationslandet, som att upprätthålla kontakter med ursprungslandet och att senare bli en cirkulärmigrant. Detta brukar kallas det permanentas para- dox.5 Ett exempel på detta kan hämtas från . Landet är ett av få där det finns kvantitativt underlag för att studera cirkulär migration och dess kopplingar till tillståndsformen. Eftersom de allra flesta reser med flyg till och från landet har man kunnat få en god överblick över alla resor över nationsgränsen. Man har låtit resenärer fylla i formulär i samband med att man kommit till eller rest från landet och på så sätt fått underlag för att studera resande och migration. Alla som avser att bosätta sig på får ett permanent tillstånd redan från början. Forskare har studerat olika medborgarskapsgruppers benägenhet att trots detta senare lämna landet.