sou · GYB399 · 2011-01-01 00:00:00 — Arbetstagaren skall ges möjlighet att medverka i utformningen av sin egen arbetssituation samt i förändrings- och utvecklingsarbete som rör hans eget arbete. Teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll skall utformas så att arbets- tagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Starkt styrt eller bundet arbete skall undvikas eller begränsas. Det skall vidare eftersträvas att arbetsförhållandena ger möjligheter till personlig och yrkesmässig utveckling liksom till självbestämmande och yrkesmässigt ansvar. Lag (2003:365). 2 § Arbete skall planläggas och anordnas så, att det kan utföras i en sund och säker miljö. Arbetsmiljölagen ställer alltså krav på arbetsmiljön i skolan, även när det gäller att förebygga kränkande behandling. 6.8Grova kränkningar och våldtäkter – en illustration Grova kränkningar och sexuella övergrepp kan bara delvis skildras med utredningsprosa. I syfte att ge en litterär skildring har journa- listen och författaren skrivit en text om kränk- ande behandling mot bakgrund av kön och sexualitet i skolan. Texten Kränkt, utstött och ensam belyser kränkningar och dess mekanismer på ett personligt sätt. En del av exemplen i texten handlar om våld- täkter som faller under allmänt åtal och utreds inom rättsväsendet och , inte av DO eller BEO. Anmälningar av sådan art kan dock komma myndigheterna tillhanda. har skrivit både facklitteratur och skönlitteratur om kvinnors roll som brottsoffer och om förhållningssätt till kvinnors sexualitet. Kränkande behandling i skolan Wennstam står själv för innehållet i texten och för tolkningarna av de olika gärningarna och situationerna i texten. text återges nedan. Den ursprungliga texten är förkortad. Kränkt, utstött och ensam Bilderna från den där enda fyllan, den där enda festen, förstör flickans hela skolgång. Hon får svårt att koncentrera sig på lektionerna, hon förlorar vänner hon har haft sedan dagis och hon går ofta gråtande hem, ensam. Maktlösheten tycker hon är värst. Att vad hon är gör, så finns bild- erna kvar. Att vad hon än säger, så är det ingen som tror henne.5 Internet spelar förstås en viktig roll här, framför allt när det gäller den spridning som uppgifter och rykten kan få om dessa återges på forum eller sajter, men också för att det är så mycket lättare för ryktes- spridarna att vara anonyma. Det finns dock en fara i att skylla utvecklingen på internet, istället för att se att den allt tuffare miljön på och kring skolan snarare handlar om framflyttade gränser och brist på motbilder från vuxenvärlden. Det värsta var att ingen trodde på mig Många våldtäktsoffer skuldbeläggs för det brott de har utsatts för. De blir ifrågasatta, både för hur de har betett sig – utifrån en föreställning att flickor och kvinnor provocerar fram sexuella övergrepp genom att bete sig utmanande – men också för att de antas tala osanning. De blir misstänkliggjorda och anklagade för att hitta på, överdriva, vilja hämnas eller vara ute efter pengar. Många våldtäktsoffer talar om ifrågasättandet efteråt som lika traum- atiskt som övergreppet i sig. Våldtäkten har också ett tydligt slut, medan skvaller kan fortleva utom kontroll och falla tillbaka på den drabbade också . Hos offret skapas en känsla av att man har fått en stämpel i sin panna som aldrig går att få bort. Bristen på kontroll över rykten och orättvisan i att vara omtalad och utesluten gör också att många våld- täktsoffer har svårt att gå vidare i livet och att kunna bearbeta själva övergreppet.6 Liknande vittnesmål kommer från mobbade barn. När de väl vågar sträcka ut handen och be vuxenvärlden om hjälp för att få stopp på för- följelse, uteslutning och misshandel, så blir de ofta ifrågasatta och skuld- belagda. De antas ha en egen skuld i den mobbing de utsätts för, de anklagas för att vara överkänsliga eller provocerande, de blir tillsagda att ändra sitt eget beteende för att få stopp på trakasserierna. , Team för våldtagna kvinnor, Alla kvinnors hus. Kränkande behandling i skolan Enligt de flera hundra anmälningar som kommer in till BEO (Barn- och elevombudet) så upplever mobbade barn just ifrågasättandet från skol- och vuxenvärlden som ett lika stort, ibland till och med större, svek som att bli slagna och utfrysta.7 Tjejer ska passa sig och killar kan inte behärska sig har världens äldsta sexualundervisning, den bär på en tradition av seriös upplysning och nervösa skratt inför äggstocks- ritningar och kondomer. Trots detta finns det mycket som tyder på att den svenska sexualundervisningen är allt annat än modern och tids- enlig. , och andra intresseorganisationer har påpekat att fokus ligger på fort- plantningslära och ibland ren skrämselpropaganda. Många skolor saknar tydliga riktlinjer för hur sexualundervisningen ska bedrivas och framgången i lektionerna beror ofta på om det finns eldsjälar på skolan eller inte. Trots att läroplanen uttryckligen talar om att sexualundervisningen ska vara ämnesövergripande, bedrivs under- visningen framför allt inom ämnet biologi i årskurs 8.8 De flesta ungdomar vet hur ett barn blir till. De önskar istället att få prata mer om känslor och om relationer.9 De behöver vägledning och tid för reflektion i ett samhälle som på många sätt genomsyras av anspelningar på sex. De behöver förstås också en sexualundervisning som är jämställd och inte gör skillnad på pojkars och flickors sexualitet eller egenvärde.10 Vidare tror jag att det är viktigt att hitta en balans mellan att verk- ligen prata om övergrepp, ryktesspridning, sexuella trakasserier och om de konsekvenser som följer av detta, utan att för den skull komma med pekpinnar och moralkakor. Ofta pratar vuxenvärlden om att tjejer behöver lära sig att säga nej – men ska vi inte framför allt lära dem att säga ja till sin egen lust? Och ska inte killar få lära sig att säga nej? På en skola som anordnade en temadag om sex och kärlek delades eleverna upp utifrån kön. Pojkarna fick lyssna till en före- läsning av en känd sexualupplysare. Flickorna i sin tur fick tillbringa dagen i gympasalen och lära sig självförsvar. Det var aldrig aktuellt att pojkar och flickor skulle få byta plats.11 som säkert började med en god tanke, blev istället ett sätt att cementera ett budskap som alltför ofta kommer från vuxen- och skol- världen till unga. Att tjejer ska vara rädda för att bli våldtagna (eller för att bli gravida, få könssjukdomar eller få dåligt rykte). De ska se till att passa sig och veta hur de ska kunna skydda sig. Barn- och elevombudet . 8Skolverket, Nationell kvalitetsgranskning, 1999. 9Inventering av sex- och samlevnadsundervisning, , . 10Inventering av sex- och samlevnadsundervisning, , . Kränkande behandling i skolan Killarna däremot förväntas ha en så stark sexualitet att de förstås ska få prata av sig om utlösningar och porrkonsumtion. Det är svårt att låta bli att undra vad som skulle ha hänt om tjejerna hade fått ägna en hel dag åt att prata om lust, om sexualitet och om självkänsla, och om killarna hade fått prata om att respektera ett nej, att veta var gränsen för frivillighet går, vad är tjatsex och hur ska jag bete mig om jag märker att någon kompis beter sig dåligt mot en full tjej? På en annan skola anmälde flera flickor att de blev tafsade på, att killarna drog in dem på toaletterna och nöp dem i brösten. Rektorn reag- erade direkt – genom att samla ihop samtliga kvinnliga elever i aulan. Samtalet mellan rektorn och flickorna handlade om kläder, om att det kanske inte var så konstigt att killarna tafsade eftersom vårmodet var så avklätt, avancerat och till och med influerat av porrindustrin. Det var svårt för killarna att veta var gränsen gick, menade den kvinnliga rektorn, som aldrig polisanmälde trakasserierna. Inte heller samlades pojkarna på skolan ihop och fick höra att klädsel eller beteende aldrig kan ursäkta sexuella trakasserier.12 En flicka i mellanstadiet mobbas av sina klasskamrater. Dels handlar trakasserierna om elaka ord och uteslutning. Men framför allt så ger sig mobbarna på hennes mamma. En lärare får ett mail med grovt sexuellt innehåll som verkar komma från flickans mamma, men vid kontroll visar det sig att en pojke i klassen har skickat . På internetsajter där skoleleverna rör sig virtuellt publiceras texter som handlar om att flickans mamma är prostituerad och en nidsång om mamman sjungs av elever, bland annat med texten: Din morsa horar runt på stan, du kommer bli likadan. mobbas flickan på skolan. Elever viskar hora när hon går förbi dem i korridoren, de gömmer hennes skor och hetsar mot henne när hon gömmer sig på toaletten. Trots att flickans mamma gör en polisanmälan, kontaktar föräldrar till de mobbande eleverna och har upprepade kontakter med skolan så blir situationen inte bättre. Flickan har ständigt ont i magen och kräks när hon ska gå till skolan. Till slut tvingas hon byta skola. Barn- och elevombudet () utreder fallet och kräver kommunen på skadestånd för flickans räkning.13 Ingen pratar om konsekvenserna Effekterna av ryktesspridning är sällan något som drabbar den som är källan till informationen. Få tänker på vad deras elaka ord och gliringar ställer till med. Framför allt det skitsnack som sker anonymt på internet – på betryggande avstånd från den eller de som man skriver illa om – är annorlunda mot att till exempel ropa något elakt efter en person i skol- 13Du är så jävla ful – en bok om barns utsatthet i skolan. Barn- och elevombudet (), Skolinspektionen. Kränkande behandling i skolan Då är det svårare att värja sig om man ser att den drabbade blir ledsen eller arg. Att skriva elakheter och återge rykten på internet på olika forum kan oftast ske anonymt, och det kan vara svårt att spåra vem som har skrivit vad. Bara för att man kan hitta en ip-adress kopplad till en kom- mentar så är det ju inte givet att man vet vem som har suttit vid datorn. Att man i princip utan risk för påföljder, rättsliga eller moraliska, kan skriva vad som helst om andra människor på nätet är ett verkligt problem, som inte bara kan skyllas på internet. Det handlar snarare om prioriteringar – nätmobbing avfärdas ofta av både vuxenvärld och rätts- vårdande myndigheter som en del av vardagen för unga. En annan del av konsekvensanalysen som saknas är att fråga sig vad skitsnack, könsrelaterad mobbing och ryktesspridning gör med den som drabbas. De allra flesta som i hastigt mod skriver ner några för- flugna ord på ett internetforum tänker nog inte på hur den som drabbas känner inför vad som skrivs. Hur mår hon eller han? Blir hon ledsen? Påverkar det skolgången? Känslan av trygghet? Svaret är enligt min mening självfallet ja, och det svåra är att få både skola, och förstås föräldrar, att ta sitt ansvar och ställa sig dessa frågor och påminna om att det alltid finns någon, en människa av kött och blod, som drabbas av näthat och påhopp. Men just genom att synlig- göra de många nyanser av utsatthet och förföljelse som kan följa på ett sexuellt övergrepp så minskar förstås risken att de drabbade glöms bort eller skuffas undan. Skolan kan inte heller avsäga sig ansvaret för mobbing mot elever om det sker på internet. Samma lagar gäller för internet som i verkliga livet. Skolan har skyldighet att agera om elever utsätts, eller utsätter andra, för kränkningar, hot och ryktesspridning.14 hot eller förtal kan och ska polisanmälas oavsett om det har framförts IRL (In Real Life) eller på internet. En av människans djupaste drifter är viljan att vara en del av ett sam- manhang, att höra till, att slippa hamna utanför. Detta speglar både den kränkning som mobbade barn utsätts för, men ger kanske också en del av förklaringen till att den tysta massan runt omkring kan bli så stor. Det krävs mycket av en pojke eller flicka att riskera sitt eget sam- manhang och tillhörighet, för att stå upp för någon annan som är utsatt. Alla har inte det modet. En annan viktig aspekt kring ryktesspridning är den stora skillnaden i hur (vi alla) ser på vad killar respektive tjejer får lova att göra på den sexuella arenan. Flickors planhalva är fortfarande betyd- ligt snävare. En tjej som blir av med sin oskuld tidigt, som blir ihop med många killar eller som ofta är full och flirtig på fester börjar det snabbt gå rykten kring. Epiteten för den sortens flickor är många: hora, slyna, slampa, , vandringspokal, bitch, fnask, luder 14 Barn- och elevombudet , ivj 2010. Kränkande behandling i skolan En pojke däremot som gör samma sak drabbas inte av rykten på samma sätt. Om det ens börjar pratas om honom så är det i termer med betydligt mer positiv klang, som player, hingst eller brudmagnet. En kille blir inte heller utstött eller har svårt att få nya vänner, eller flickvänner, utifrån att han ligger runt eller strular mycket. Också här finns mycket för skolan att göra och ämnet är ett givet underlag för diskussion och analys. Vad beror det på att det är så olika villkor för killar och tjejer? Måste det vara så? Och vad får det för konsekvenser – både för killar och tjejer? ska man inte glömma att mycket sker. På många skolor diskuteras mobbing, sexuella trakasserier och våldtäkt och ämnet livskun- skap har tillfört mycket. Instiftandet av Barn- och elevombudet (2006) har visat att bristen på agerande från skolans huvudmän kan få stora ekonomiska konsekvenser i form av skadestånd. Och om man ser på frågan i perspektivet av flera decennier finns förstås en helt annan öppenhet och insikt. verkar mycket av insatserna mot sexuell mobbing bära karaktären av panikinsatser i efterhand, när väl något har skett. Att upp- rätta en krisplan för trakasserier först efter att en elev utsatts för ett övergrepp är att börja i fel ända. Ytterligare ett stort problem är ifrågasättandet. Att inte ta en elevs utsatthet på allvar, eller att skuldbelägga hennes eller hans beteende, är inte bara kontraproduktivt utan helt i strid med skollagens riktlinjer om att agera utifrån den kränktas upplevelse. kan man bara hoppas på en på alla vis mer jämställd och mindre könsstereotyp grundsyn på dessa frågor i skolan. Före- byggande arbete är förstås att föredra framför att försöka ta tag i pro- blemen när det i viss mån redan är . 7Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande Delegationen förslag: Regeringen uppdrar åt att i samråd med och ta fram ett allmänt råd om hur lärare, skolledare och övrig personal i sam- verkan med elevhälsan tidigt kan identifiera och stödja flickor och pojkar med sviktande psykosocial hälsa och skolsvårigheter. En viktig utgångspunkt för vårt arbete är insikten att lärande och psykisk hälsa går hand i hand. En god kvalitet i undervisningen och en bra skolmiljö är viktig för hur flickor och pojkar mår, utvecklas och presterar i skolan. Elevernas lärande och utveckling formas både av det som sker både i klassrummet och på skolgården eller på andra platser i skolan där elever vistas . Barns och ungdomars psykiska hälsa kan definieras som för- mågan att uppnå och behålla ett optimalt välbefinnande och sätt att fungera psykologiskt (WHO 2003, 2005). Det finns skillnader på gruppnivå mellan flickor och pojkar i skolan gällande symptomen på psykisk ohälsa. Det finns därför aspekter på frågor om psykisk hälsa i skolan som har med jämställdhet att göra. 7.1Forskningsresultat rörande skolrelaterad psykisk hälsa för flickor och pojkar På vårt uppdrag har docent genomfört en litteraturöversikt av forskning som behandlar relationer mellan psyk- isk hälsa och skola med särskilt fokus på könsskillnader. Resultatet av arbetet redovisas i rapporten flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (SOU 2010:79). Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande I rapporten refereras ett antal slutsatser om sambanden mellan skola och psykosocial hälsa inom ramen för ett projekt med syste- matiska litteraturöversikter av relevant svensk och internationell forskning. Projektet har genomförts på uppdrag av () (et al. refer- erad i SOU 2010:79). En grundläggande distinktion har gjorts mellan internaliserande och externaliserande beteendeproblem. Med inter- naliserande problem avses problem som oro och depression. De negativa känslorna är riktade mot individen själv och inte mot andra. Med externaliserande problem avses främst beteendestörning, aggressivitet, regelbrytande och anti-socialt beteende, som ofta riktas mot andra. Slutsatserna från projektet återges nedan. Omfattningen av forskning som undersöker relationerna mellan olika aspekter av skola och psykisk hälsa är begränsad och i synner- het gäller detta forskning som undersöker organisationsfaktorer och undervisningsfaktorer, aktiviteter, läroplaners utformning, resurser, specialpedagogiskt stöd, och olika former av betyg och bedömning. Tidiga svårigheter i skolan och i synnerhet läs- och skriv- svårigheter orsakar internaliserande och externaliserande psyk- iska problem. Svårigheter i skola och psykiska problem tenderar att vara stabila . Skolrelaterade hälsoproblem tenderar att minska när eleverna börjar på gymnasiet och får tillgång till nya områden av aktiviteter, roller och valmöjligheter. Att genomföra stora ansträngningar utan att detta leder till resultat är relaterat till utvecklingen av depression. Problem i skolan med skolresultat och prestationer orsakar internaliserande symptom för flickor under tonåren. Det finns samband mellan olika typer av psykiska problem och de är också relaterade till ett brett spektrum av somatiska och psykosomatiska symptom. Internaliserande och externaliserande psykiska problem har nega- tiva effekter på skolprestationer genom mekanismer som är delvis ålders- och genusspecifika. Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande Kompetenser och prestationer i skolan är relaterade till psykisk hälsa. Goda resultat i skolan har en positiv effekt på självuppfattning. En god självuppfattning bidrar inte direkt till bättre resultat, men andra faktorer som är relaterade till självuppfattning (motivation och upplevd inre/yttre kontroll) påverkar lärande och resultat. Relationer med klasskamrater och lärare bidrar till processer som kopplar skolmisslyckande till psykisk ohälsa. Relationer med kamrater och lärare kan också skydda mot utvecklingen av psykiska problem. Jämförelser med klasskamrater påverkar självuppfattningen, med effekter som varierar beroende på gruppsammansättning och typ av skola. kunskapsöversikt utgör en fördjupning av ovan nämnda arbete på uppdrag av KVA. I denna översikt har köns- skillnader i psykisk hälsa identifierats inom en rad områden i för- bindelse med skolan. Fenomen som har ett starkt stöd i forsk- ningslitteraturen sammanfattas i rapporten enligt följande: Pojkar har som grupp mer externaliserande symptom än flickor, redan från tidig ålder. Flickor har med början från de tidiga tonåren generellt mer internaliserande symptom än pojkar. Pojkar som grupp råkar ut för mer problem i skolan, uppvisar lägre kompetens i flera olika områden vid skolstart, får lägre skolbetyg, upplever mer skolsvårigheter: t.ex. problem med uppmärksamhet och koncentration, lässvårigheter. Flickor har lägre självuppfattning än pojkar med början i tonåren. Skolsvårigheter (som lässvårigheter, placering i specialundervis- ningsgrupper att misslyckas i kurser) påverkar självuppfattning och kan påverka den psykiska hälsan med delvis olika typer av reaktioner och symptom för pojkar och flickor. Goda skolresultat skyddar mot uppkomsten av internaliserande och externaliserande symptom. Barn med psykiska problem riskerar att få sämre resultat i skolan, och att inte fullfölja sina studier. Dessa effekter medieras av Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande skolfaktorer (konflikter med lärare och kamrater, skolfrånvaro, problem med läxor, m.m.) Olika aspekter av dessa relationer och omständigheter kan vara särskilt betydelsefulla för pojkar och flickor. Goda relationer med lärare skyddar mot negativa utfall, till exempel mot depressiva symptom som kan uppstå som en kon- sekvens av skolsvårigheter och skolstress: i början av skolan verkar för flickor en relation karakteriserad av närhet särskilt gynnsam och för pojkar en relation utan konflikter. Barn med externaliserande beteende riskerar att utveckla kon- fliktfyllda relationer med sina lärare, och dessa relationer kan i sin tur påverka deras skolresultat. Dessa barn, som oftast är pojkar, riskerar därmed att bli underpresterande på grund av dessa kon- flikter. Förekomsten av internaliserande och externaliserande symptom och positiva aspekter av psykisk hälsa (självuppfattning, väl- befinnande, självkontroll) för pojkar och flickor påverkas av psykologiska och sociala utvecklingsfaser och livssituationer. Det innebär att det är nödvändigt att ta hänsyn till dessa utvecklings- faser, för att förstå specifika situationer. Det är därmed inte lämpligt att bortse från dessa utvecklingsmässiga skiftningar och tala om det som kan vara generellt typiskt för pojkar och flickor, utan att ta hänsyn till ålder och sammanhang. Lägre nivåer av självuppfattning hos elever i tonåren kan till exempel relateras till processer och förändringar som äger rum i adolescensen och till de omgivningssituationer som ungdomarna möter i skolan. Filosofie doktor . har på vårt uppdrag sammanställt aktuell forskning om sambandet mellan skolan och flickors och pojkars psykosociala hälsa, med utgångspunkt i publikationer från CHESS (SOU 2010:80). I SOU 2010:80 refereras Folkhälsorapporten (Hjern, 2009; et al., 2009). Rapporten är den sjunde nationella samman- ställningen av hälsan i olika grupper i . Självrapporterade besvär som ängslan, oro eller ångest har blivit vanligare, och den psykiska ohälsan återspeglas även i ökad sjukhusvård för ångest, självmordsförsök och depression. Antalet kvinnor och män i åldrarna 20–som vårdades på sjukhus för depression dubblerades mel- Jämställdhetsperspektiv på psykosocial hälsa och lärande lan , medan åldersgruppen 16–19 visar på en fyra gånger högre frekvens. Skillnaden i psykisk ohälsa är inte lika på- taglig under barndomen, det är under de tidiga tonåren det händer något bland flickor. För männen är det först som den psykiska hälsan försämras, och ökningen är inte lika tydlig som hos kvinnorna. Flickor anger att de känner sig allt mer stressade av skolarbetet. Andelen flickor som känner sig stressade har ökat från till /98 till 2005/06. Oro för prestationer i skolan hamnar generellt högt upp i ordningen när ungdomar skattar sina problem. I den ovan nämnda rapporten refereras även Stockholmsen- käten; en totalundersökning av alla elever i årskurs 9 och årskurs 2 på gymnasiet som är närvarande den dagen då enkäten genomförs. Undersökningen bygger på självrapportering där eleverna själva ska uppge hur de upplever sin livssituation och hur de beter sig i olika situationer. Resultat från den senaste undersökningen visar bland annat att skolklimatet är viktigt för den psykosociala hälsan (, 2008). Att bli utsatt för mobbning eller kränkande behandling var den aspekt av skolmiljön som var förknippad med mest negativ effekt på hälsan. Som i de flesta andra rapporter är det flickorna som verkar må sämst, sammanställningen visar på en betydligt sämre genomsnittlig hälsa jämfört med pojkarna. Andelen elever som anger att de utsatts för kränkande behandling var totalt för flickor och 2006. Vidare refereras i en systematisk litteraturöversikt inom området skolmiljöns inverkan på elever, av Sellström & Bremberg (2006). Översikten visar att skolklimatet kan ha en positiv effekt på elevers välbefinnande. Höga förväntningar på eleverna, låg före- komst av mobbning, goda relationer med lärare och ett starkt peda- gogiskt ledarskap var andra faktorer som förknippades med elevers välbefinnande. genomför regelbundetundersökningar av barns levnadsförhållande (). Av dessa undersökningar framgår att skolrelaterad stress är vanligast hos elever på högstadiet och gymnasiet. Undersökningen har pågått och om- fattar omkring 1 100 barn , i åldrarna 10–.