sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — heten gäller dock den särskilda förordningen fortfarande. Genom detta har ramarna lagts fast för lärlingsutbildningens framtida utformning och det aviserades också fortsatt utredning av vissa frå- gor rörande utbildningen. Genom beslut på grundval av regeringens proposition 2010/11:104 Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning ökar skolornas ansvar för lärlingarna genom krav på ett utbildningskontrakt som ska upprättas för varje lärling. ska utarbeta närmare föreskrifter om utbild- ningskontraktets utformning. Dessutom har kravet på särskilda lärlingsråd tagits bort. I stället ska det lokala samrådet mellan sko- lan och arbetslivet ske genom programråd. De nya bestämmelserna ska börja tillämpas av huvudmännen inför läsårstarten . Regeringen har gett Skolinspektionen och i uppdrag att inom sina respektive områden arbeta aktivt med kvaliteten inom det arbetsplatsförlagda lärandet. Skolinspektionen har i reglerings- brevet getts i uppdrag att redovisa hur myndigheten inom ramen för sin tillsyn och kvalitetsgranskning granskar yrkesutbild- ningen i gymnasieskolan med avseende på såväl skolförlagt som arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen anser att det därutöver behövs fortsatta insatser på nationell nivå för att följa och stödja utvecklingen och har för avsikt att återkomma i denna fråga. Utbildningskontraktet får en nyckelroll Mot bakgrund av den stora betydelse som tillmäts samverkan med arbetslivet, har beslutat att ett särskilt utbildningskon- trakt ska upprättas mellan eleven, skolhuvudmannen och den som tillhandahåller lärlingsplatsen. På så sätt kan flera viktiga frågor för såväl eleven som skolhuvudmannen och arbetsplatsen regleras. Utbildningskontraktet ger arbetsplatsen inflytande över den kon- kreta utformningen av den gymnasiala lärlingsutbildningen för varje enskild elev. Utbildningskontraktet ska vara ett skriftligt avtal som upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skol- huvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhanda- håller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Om eleven är och inte har ingått äktenskap, ska även elevens vård- nadshavare underteckna utbildningskontraktet. Skolhuvudmannen ska se till att kontraktet upprättas. Regeringen eller den myndighet Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om utbildningskontrakt. I utbildningskontraktet ska enligt skollagen anges: 1.vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplat- sen och omfattningen av dessa delar, 2.hur eventuella kostnader för skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda utbildningen ska fördelas mellan skol- huvudmannen och arbetsplatsen 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbets- platsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Enligt Kommitténs bedömning utgör införandet av krav på ett formbundet utbildningskontrakt ett viktigt steg för att skapa för- utsägbarhet och en tydlig rollfördelning i enlighet med våra förslag i förra delbetänkandet. Lärlingsutbildning innebär åtaganden för både arbetsplats och skolhuvudman och det är viktigt att dessa åta- ganden och ansvarsfördelningen mellan parterna regleras på ett rationellt och rättssäkert sätt där även lärlingen kan vara part. Det är skolhuvudmannens ansvar att se till att ett sådant avtal kommer till stånd. Det bör dock finnas nationella stödinsatser kring utbild- ningskontraktets utformning som ger tillräcklig vägledning för att upprätta kontrakten. Skolhuvudmannens ansvar för mottagande Beslutet innebär även ett förtydligande av att skolhuvudmannen även fortsättningsvis bör ansvara för mottagande, antagning och urval till gymnasial lärlingsutbildning. Skolhuvudmannen bör också besluta om fördelningen av elever på de olika utbildningsplatserna, vilket bör ske efter samråd med berörda arbetsplatser. Reglerna om arbetstid i föreskrifterna om minderåriga gäller inte för en gymnasieelev som genomför arbetsplatsförlagd utbildning inom ramen för gymnasial lärlingsutbildning. I den nya gymnasie- Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 skolan kommer elever i allt större utsträckning att genomföra en del av sin utbildning på arbetsplatser. Det är därför enligt reger- ingen rimligt att de föreskrifter som finns för att skydda minder- åriga även ska gälla elever som genomför utbildning på en arbets- plats. Bestämmelsen i gymnasieförordningen om att arbetsplatsens arbetstider ska följas vid arbetsplatsförlagt lärande, om inte rektorn bestämmer annat bör därför enligt regeringen förtydligas. Reger- ingen kommer därför att ändra gymnasieförordningens bestäm- melse så att den som är minderårig och genomgår gymnasial lär- lingsutbildning på arbetsplats ska omfattas av samma arbetstidsregler som gäller för anställda. Ansvar för lärlingens arbetsmiljö och riskfyllda arbetsuppgifter Regeringens avser ge och i uppdrag att gemensamt utarbeta informationsmaterial om arbetsgivarnas arbetsmiljöansvar för elever som genomgår gymnasial lärlings- utbildning och om vad som krävs för att elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning ska få utföra riskfyllda uppgifter. När det gäller genomförande av gymnasial lärlingsutbildning har en av de frågor som blivit föremål för diskussion varit om eleven alltid ska ha elevstatus även i den del av lärandet som genomförs på en arbetsplats eller om det ska vara möjligt att kunna förena detta med en anställning. Genom försöksverksamheten som startade blev det möjligt att förena gymnasieutbildning med en anställning. Även om båda alternativen stått öppna inom försöket har det näs- tan uteslutande funnits lärlingar med elevstatus. Huvuduppdraget för den särskilda utredaren var att se över möjligheterna till anställning för gymnasiala lärlingar. I betänkan- det Lärling- en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) lämnas förslag som innebär att anställning ska kunna vara en möj- lighet för den som är lärling i den reguljära gymnasiala lärlings- utbildningen. Anställning ska vara möjlig då företag och lärling fri- villigt kommer överens om ett anställningsförhållande . Den särskilda utredaren menar att elevens enga- gemang för utbildningen härigenom kan öka och att företaget på Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 ett tidigare stadium kan säkra sin kompetensförsörjning. Reger- ingen gör bedömningen att gymnasial lärlingsanställning kan under- lätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden och avser att efter ytterligare beredning återkomma med lagförslag om lärlingsanställning. fick i regleringsbrevet för i uppdrag av regeringen att, efter samråd med Nationella lärlingskommittén och de nationella programråden föreslå insatser i syfte att stödja utveck- lingen av gymnasial lärlingsutbildning av hög kvalitet. Förslagen skulle även omfatta det arbetsplatsförlagda lärande som ingår i den skolförlagda yrkesutbildningen. Förslagen har redovisats till reger- ingen . har gjort en sammanställning av problemområden i den pågående försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbild- ning som synliggjorts i olika betänkanden och rapporter och har haft dem som utgångspunkt för samråd. I sin redovisning har Skol- verket utgått från Kommitténs förslag i det andra delbetänkandet Gymnasial lärlingsutbildning – Utbildning för jobb (SOU 2010:75). föreslår efter samråd med de nationella program- råden och vår Kommitté insatser inom följande områden. 1.Hur utbildningen enligt styrdokumenten ska kunna genomföras på arbetsplatsen. 2.Nationellt kvalitetssäkringssystem för yrkesutbildningen. 3.Systematiskt kvalitetsarbete och skolans samordningsansvar. 5.Lärlingsråd/Lokalt programråd. 7.Gemensamt system för riksprislista. Inom flera av förslagsområdena ser stora möjligheter att utveckla interaktiva stödmaterial och olika webb- och portallös- ningar som kan vara skolorna behjälpliga i att utveckla yrkesutbild- ningar i allmänhet och det arbetsplatsförlagda lärandet i synnerhet. En beskrivning av förslag följer inom respektive pro- blemområde enligt nedan. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 1.Hur utbildningen enligt styrdokumenten ska kunna genomföras på arbetsplatsen vill pröva och ta fram olika exempel på hur ämnesplaner och kurser kan genomföras som arbetsplatsförlagt lärande. Skol- verket vill också få bemyndigande att ta fram föreskrifter om ut- formning av utbildningskontrakt 2.Nationellt kvalitetssäkringssystem för yrkesutbildningen avstyrker att myndigheten ska ta fram föreskrifter eller allmänna råd om bl.a. vilka delar av lärlingsutbildningen som bör vara skolförlagda och vilka delar som bör vara arbetsplatsförlagda samt när utbildningen ska arbetsplatsförläggas och när den ska förläggas på skolan. Mot bakgrund av de brister som pekats ut i utvärderingar som gjorts av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning delar Lärlingskommitténs uppfatt- ning att det finns behov av att på nationell nivå ta fram regler eller stödmaterial för att förbättra förutsättningarna för en bra utbild- ning. påpekar i samband med detta att om ska ta fram föreskrifter eller allmänna råd bör det ske efter samråd med de nationella programråden. 3.Systematiskt kvalitetsarbete och skolans samordningsansvar vill få i uppdrag att ta fram stödmaterial och/eller all- männa råd för hur det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) ska ingå i skolornas systematiska kvalitetsarbete, samt för skolhuvudman- nens samordningsansvar av APL. Stödet till skolorna bör även innefatta konferenser och programseminarier –2012. bör vidare få i uppdrag att ta fram exempel på hur avtal mellan företag och huvudman kan se ut. vill få bemyndigande att arbeta fram riktlinjer och inne- håll för en obligatorisk handledarutbildning som är tillämpbar för det arbetsplatsförlagda lärandet, efter samråd med de nationella programråden. En klar majoritet av råden menar att en handledar- utbildning ska vara obligatorisk. Man anser att skolan ska ansvara för utbildningen. Den bör dock kunna utformas på olika sätt efter- Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 som förutsättningarna kan se olika ut. Möjligheten att vidare- utveckla redan befintligt webbaserat utbildningsmaterial och att utforma nytt material bör prövas. 5.Lärlingsråd/Lokalt programråd föreslår en reglering av ett gemensamt lokalt program- råd/lärlingsråd med liknande skrivning som i förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. De natio- nella programråden stödjer förslaget om att de lokala programråden och lärlingsråden ska vara en och samma organisation, men är inte överens om hur de bör organiseras. vill få i uppdrag att vidare utreda frågan om hur regional samverkan kan förstärkas. De fem nationella programråd som ut- talat sig i frågan är positiva till regional samverkan men har olika förslag. 7.Gemensamt system för riksprislista I tidigare försöksverksamheter av liknande karaktär har intresset att delta sjunkit då det extra statsbidraget minskat eller tagits bort helt. ser därför behovet av en mer långsiktig och genom- arbetad lösning i syfte att stödja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärande. Oavsett om det sker inom ramen för gymnasial lärlings- utbildning eller skolförlagd yrkesutbildning. vill därför ha i uppdrag att jämföra och analysera kostnader för gymnasial lärlingsutbildning i förhållande till skol- förlagd yrkesutbildning, samt utreda modeller för ett gemensamt system för riksprislista anpassat till yrkesprogrammens båda utbild- ningsvägar. har ännu inte fått de aviserade uppdragen. I budget- propositionen aviseras dock regeringen flera uppdrag till och Skolinspektionen inom yrkesutbildningsområdet. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 2.3Kommitténs studie om arbetsplatsers inställning till att ta emot gymnasiala lärlingar 2011 En av Kommitténs främsta uppgifter är att öka kunskapen om näringslivets medverkan, behov och synpunkter på lärlingsförsöket. Vi aviserade därför i vårt förra betänkande att kommittén skulle göra studier som närmare belyste företagens inställning till att själva medverka i lärlingsutbildning. SCB har på uppdrag av genomfört en bred enkätundersökning riktad till de företag och organisationer som bedöms kunna ta emot minst en gymnasial lärling. Här redovisas en kortare beskrivning av metod samt de huvudsakliga slutsatserna av studierna. För närmare beskrivning och resultat hänvisas till avsnitt 7.5. Hela rapporten redovisas som bilaga 2. har låtit SCB genom sitt före- tagsregister ta fram företag i olika branscher och storleksklasser för en sådan enkät, där 6 000 arbetsplatser har ingått. I studien under- söker vi företags och organisationers inställning till att ta emot gymnasiala lärlingar och vilka förutsättningar och faktorer som är av störst betydelse för detta. I undersökningen refereras generellt till företags erfarenheter av och inställning till gymnasial lärlings- utbildning. Emellertid sker den arbetsförlagda utbildningen inte enbart på företag utan också hos offentliga arbetsgivare och organi- sationer. När vi använder ordet företag syftar vi således på samtliga dessa arbetsgivare. använder vi företag och organisationer eller arbetsplats med samma betydelse. Datainsamlingen genomfördes i form av en webenkät med möj- lighet att även svara via post. Enkäten utarbetades i nära dialog med Nationella Lärlingskommitténs ledamöter och sekretariat. Enkäten återfinns i bilaga 2 (appendix 1). Enkäten skickades till 6 000 före- tag utvalda ur SCB:s företagsregister och ställdes till personal- och rekryteringsansvarig. Någon svarsplikt gäller givetvis inte för denna typ av undersökning. Svarsfrekvensen i undersökningen uppgår till (3 122 företag) vilket innebär att bortfallet uppgår till . Detta är enligt en ganska normal svarsfrekvens för denna målgrupp, när svarsplikt ej föreligger. Den definition av företag som vi stannat för att undersöka (målpopulation) är Företag som, utifrån verksamhet, storlek och annan karaktäristika, skulle kunna komma ifråga för att ta emot minst en lärling. Efter diskussioner med SCB beslöts att urvals- enheten skulle vara arbetsställe och att endast aktivt verksamma Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 enheter med en omsättning på skulle ingå i undersökningen. Undersökningen gjordes utifrån branschområdes- indelning enligt SNI 2007, med 19 olika branschområden samt tre storleksklasser avseende antalet anställda, 0 till 19, 20 till 199 samt över 200. Fördelningen av de 6 000 arbetsställena var lika över alla bran- scher, det vill säga cirka 105 arbetsställen. Detta innebär att inom vissa branschområden kommer samtliga arbetsenheter att under- sökas, då antalet enheter är mindre än det antal vi vill undersöka. För övriga väljs önskat antal enheter medelst obundet slumpmäs- sigt urval utan återläggning. Materialet kan redovisas per branschområden eller efter företa- gens storlek. I likhet med SCB bedömer vi inte att bortfalls- och mätproblematiken har varit omfattande eller skapat problem i vår undersökning. Flertalet har inte fått information om försöket Av de svarande 3 122 företagen anger , att de inte har fått någon information, skriftlig eller muntlig om gymnasial lär- lingsutbildning. Det är av företagen/organisa- tionerna uppger att de har fått information om försöksverksam- heten. Av dem som fått information har flertalet, motsvarande fått denna via skola eller kommun. Ungefär lika många, , har fått information via sin branschorga- nisation eller någon myndighet. Små företag/organisationer (färre än 20 anställda) har i lägre grad än stora och medelstora företag fått information om försöksverksamheten. Var tredje företag har möjlighet att ta emot lärlingar På den viktiga frågan om företaget/organisationen utifrån sina nuvarande förutsättningar skulle ha möjlighet att ta emot gymnasi- ala lärlingar svarar att de har ganska eller mycket stora möjligheter att ta emot lärlingar. Intressant att notera är att små företag, som tar emot majoriteten av lärlingarna, i studien har i signifikant lägre grad än stora och medelstora företag möjlig- het att ta emot lärlingar. Det är likaledes intressant att se att de företag/organisationer som har fått information om försöket i sig- Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 nifikant högre grad än övriga anser sig ha möjlighet att ta emot lär- lingar. anger att man har små möjligheter, medan anser sig inte ha några möjligheter och inte kan ta ställning. De som bedömer att de har mycket eller ganska stora möjligheter att ta emot lärlingar motsvarar dock om man ser till målpopulationen cirka 80 000 arbetsplatser. Detta öppnar en betydande potential för framtida gymnasial lärlings- utbildning. Men de svarande företagen är också noga med att lyfta fram de förutsättningar som man tycker är viktiga för att ta kunna emot lärlingar, såsom tillgång på handledare och stöd från skolan. Anmärkningsvärt är också att så stor andel av arbetsplatserna är aktiva i samverkan med skola eller högskola och redan tar emot stude- rande/elever. Intressant är även att många är positiva till att anställa lärlingar, speciellt . Organisationens egna förutsättningar viktigast På frågan om hur viktiga olika förutsättningar är för att arbetsplat- sen ska kunna delta i gymnasial lärlingsutbildningen uppger företa- gen oavsett organisationsstorlek inte helt oväntat att det måste finns tid, resurser samt lämpliga arbetsuppgifter och en lämplig handledare att tillgå på företaget. Precis som tidigare studier visat är det långsiktiga rekryteringsbehovet och samhällsengagemang vik- tiga faktorer för att delta i verksamheten. Företag och organisa- tioner med färre än 20 anställda anser i högre grad än större företag att ersättningen för att ta emot gymnasielärlingar är en viktig fak- tor/förutsättningar för att delta. Stora och medelstora företag/orga- nisationer värderar i stället det långsiktiga rekryteringsbehovet högre än vad små företag/organisationer gör. Intressant är att många menar att man genom att lära ut till andra även själv utvecklas i yrket. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 Vilka företag kan ta emot lärlingar? av de företag som svarat på enkäten har tidigare erfarenhet av att ta emot elever och praktikanter. Det kan vara praktikanter via försöksverksamheten med , (lärande i arbete), APU (arbetsplatsförlagt utbildning), KY-utbildning eller från arbets- förmedlingen. Detta konstaterande är intressant och indikerar att det finns en stor potential för att involvera fler företag i arbets- platsförlagt lärande, inklusive lärlingsutbildning. 2.4Kommitténs bransch & yrkesnämndskontakter Nationella lärlingskommittén genomförde under sitt första verk- samhetsår tre hearings (utfrågningar) med inbjudna branscher och yrkesnämnder, där syftet varit att ta reda på deras intresse för den nya utbildningsformen gymnasial lärlingsutbildning. Även har Kommittén genomfört fyra bransch- och yrkes- nämndsträffar i seminarieform, där syftet var att dels ta reda på branschernas och yrkesnämndernas erfarenheter och behov av gymnasial lärlingsutbildning samt bedöma hur Kommitténs förslag kan möta arbetslivets behov gällande kvalitetssäkringen av utbild- ningen. Branschorganisationer och yrkesnämnder fick här möjlig- het att tillsammans diskutera utbildningens uppläggning och genom- förande. Det stora intresset för försöksverksamheten visar att många företag i flera branscher är positiva till att bidra till en ökad kvalitet. Det förekommer dock skillnader mellan branscher, vilket skulle kunna förklaras av olikheter i branschstrukturer och regio- nala och lokala skillnader i näringsliv och utbildningsutbud. Dessa skillnader innebär i förlängningen olika förutsättningar för utform- ningen av samverkan mellan skola och arbetsliv. 2.4.2Genomförande, metod och arbetssätt För att underlätta erfarenhetsutbudet och kreativiteten vid semina- rierna har Kommittén tillsammans med valt en metod och ett arbetssätt som bygger på kreativa processer med analys- session-resultat, där det förväntas att deltagarna ska: få en gemensam värdegrund tänka i nya banor fokusera och komma framåt. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 Grunderna i den kreativa processen är att generera en stor mängd idéer och välja ut de bästa. Crearum har en metod/arbetssätt för att arbeta systematiskt med att lösa problem och möjligheter där man både drar nytta av gruppens erfarenheter och kunskaper för att ta fram idéer på lösningar, men också använder verktyg för att tänka ut helt nya lösningar. Den frågeställning som användes vid träffarna var: - Hur ska vi kvalitetssäkra den gymnasiala lärlingsutbildningen för att säkra arbetsmarknadens behov? Avsikten var att diskutera och utreda vilka behov av kvalitetssäk- ring och stöd det finns från olika aktörer på lokal, regional och nationell nivå samt vilka de olika aktörernas roller är och vilket ansvar för planering, genomförande och uppföljning av den gymna- siala lärlingsutbildningen de har. Genomförandet av de fyra bransch- träffarna har haft lite olika karaktär beroende på möjligheter att få lokala företrädare att delta. Vid hälften av träffarna har det funnits representanter både från lokala, regionala samt nationella före- trädare. Detta har givit oss erfarenheter som är värdefulla i vår sammantagna bedömning och analys. Följande branscher och yrkesnämnder har medverkat vid semi- narierna: hotell- och restaurangföretagare() Vård & omsorg (SKL) Transportfackens (). Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 Branscherna och yrkesnämnderna fick möjlighet att lyfta fram och diskutera sina erfarenheter av lärlingsutbildning, goda exempel men också generella synpunkter och reflektioner. Se nedanstående sam- manställning: Det finns olika erfarenheter från branscherna – det är tydligt att olika branscher har olika behov, tradition och inställning till lär- lingsutbildning. Frågor om skillnaden mellan teori och praktik lyfts och diskute- ras. Det är inte alltid lätt att särskilja teori från praktik och det behöver inte vara så att teori endast fås i skolbänken. Viktigt att skolor (i huvudsak fristående skolor) tar ansvar för den arbetsplatsförlagda utbildningen och inte släpper ansvaret och kammar hem pengarna. Viktigt är också att lärlingsutbild- ningen inte blir en samlingspunkt för elever som har svårt att nå upp till målen i gymnasieskolan. Flera branscher upplever att kommunala skolor är bättre på branschkontakter än fristående skolor. Det räcker inte alltid med kontakt med lokala arbetsplatser utan det behövs ofta en kontakt med en aktör med ett mer övergripande branschper- spektiv. Viktigt att betona skillnader mellan olika lärlingskategorier – lärlingar som är kollektivavtalsreglerade och lärlingsutbildning som ett alternativt sätt att organisera yrkesutbildningen inom gymnasieskolan. Etableringsfrågan efterfrågas – 2000 frisörer för mycket utbildas exempelvis enligt branschen . En styrning där efterfrågan på kompetens styr efterfrågas. Kvaliteten blir lidande och systemet utarmas om endast elevernas önskemål om viss utbildning ska tillgodoses. Handledarkompetensen är avgörande för god lärlingsutbildning. Nedbrytningen av kursplaner till arbetsmoment är en nyckel för en framgångsrik utbildning. Skolan behöver också organiseras så att de har möjlighet att vara närvarande i elevernas utbildning trots att utbildningen bedrivs ute på arbetsplatserna. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2011 Kvalitet handlar om många saker såsom att utbildningen ankny- ter an till arbetsmarknadsbehovet, både vad gäller innehåll och omfattning, det handlar om kontakter med näringslivet, tydliga roller mellan arbetsplats och skola vem som gör vad, gemensam syn på mål och planering. Att ersättning är kopplat till krav t.ex. genom handledarutbildning, former för APL perioder så det passar i första hand branschen inte skolan – lära sig hur bran- schen fungerar. Kvalitet innebär också att saker ska få ta tid.