sou · GYB315 · 2011-01-01 00:00:00 — Därför utvecklas nu tankarna kring satsningar som näringslivet kan göra för att erbjuda ungdomarna i området alternativ till kriminaliteten. Satsningarna ska dock rikta sig till alla ungdomar i området, inte bara till dem som är i riskzonen för att dras in i brottslighet. En första tanke är att starta ett kulturhus för ungdomarna. De deltagande företagen ska vidare erbjuda ungdomar praktikplatser och sommarjobb. Ungdomar som utmärker sig på ett positivt sätt vill man uppmärksamma särskilt, t.ex. genom att erbjuda dem språkresor. Ung & Trygg är ett samarbete mellan , stad, i , och fastighetsbolaget . Verksamheten startade med målsättningen att motverka att ungdomar värvas till kriminella nätverk. Arbetet koncentrerades inledningsvis till fyra stadsdelar i : , , och . Exempel på insatser mot nyrekrytering verksamheten och omfattar nu hela och även . I huvudsak är verksamheten inriktad på unga upp till . Bakgrunden till satsningen Ung & Trygg var ett antal uppmärk- sammade uppgörelser mellan kriminella gäng i och en stigande oro över utvecklingen i några av förorterna. Verksamheten syftar till att hantera konsekvenserna av ökad segregation genom en nära samverkan mellan olika offentliga aktörer. Framtiden ansvarar för den övergripande samordningen och har inrättat ett kansli med olika kompetenser som ska vara en neutral arena där alla parter har lika stark ställning. Kansliets uppdrag är att vara en länk mellan stadsdelarna, stödja och stimulera metodutveckling, stimulera samverkan mellan berörda aktörer, initiera nya arbetsmetoder, sprida erfarenheter samt informera och skapa förutsättningar för bra kommunikation. Det finns en övergripande styrgrupp för hela verksamheten och dessutom har det skapats styrgrupper inom respektive region.4 Målsättningen med Ung & Trygg är bl.a. att nå en bestående metodutveckling och att finna nya samverkansformer för att ge ungdomar i riskzonen framtidstro och delaktighet. De fyra första stadsdelsnämnderna startade sitt arbete med s.k. framtids- verkstäder, som är en metod för att starta ett utvecklingsarbete. Framtidsverkstäderna utmynnade i konkreta handlingsplaner där tyngdpunkterna är tidiga och snabba insatser när en ung person hamnar snett, att skapa arbete och utbildningsmöjligheter, att utveckla skolan och skolans samarbete med andra och att stärka föräldrarna. Sedan starten har Ung & Tryggs samarbetsparter mobiliserat ca 3 000 personer som resulterat i omkring 150 lokala handlingsplaner. Detta mobiliseringsarbete har enligt uppgifter minskat ungdomskriminaliteten i och . Det har också blivit tydligt vad myndigheter och organisationer misslyckas med i försöken att förhindra rekryteringen till kriminella gäng. Under starten av Ung & Trygg lades fokus på tidiga insatser i samband med att en ung person frihetsberövades. Vid tillslag fanns med vid de första förhören och en speciellt avdelad åklagare kopplades in på fallet. Ung & Trygg är en arena för samarbete. När polisen t.ex. gör en insats mot ett ungdomsgäng är insatsen samplanerad med bl.a. socialtjänst och skola. Således finns institutionsplatser redan framtagna för ungdomarna och skolan vet 4 Regionerna är: Nordost, , Centrum och Väster/. Exempel på insatser mot nyrekrytering varför dessa elever inte kommer dit och vad som ska göras när de kommer tillbaka. Polisen har förstärkt sin organisation med flera ungdomspoliser i . Det har tillsatts en särskild samordnare och en särskild utredningsgrupp med sammanlagt sex poliser. Gruppen är centralt placerad men arbetar tillsammans med ungdomspoliserna i respektive närpolisområde. Även har bildat en grupp på sju åklagare som arbetar med brottmål som rör personer . arbetar åklagare och polis på Ung & Trygg enbart med drop-in av ungdomar som är misstänkta för mindre allvarliga brott, såsom snatteri och missbruk av urkund (falsk id-handling). Det är brott som vanligen leder till böter. Vid ett erkännande kan åklagaren ge åtalsunderlåtelse i stället för böter, vilket tros ha en bättre effekt för att hindra fortsatt brottslighet hos ungdomar som begått brottsdebut. Sedan starten har genom sin forskningsverksamhet följt utvecklingen av Ung & Tryggs samverkansmetoder och villkor. I en rapport5 konstateras att verksamheten väsentligt ökat fokus på ungdomsfrågorna, identifierat brister i myndighetssamverkan och tillskapat extra resurser hos var och en av samarbetsparterna. Samarbete mellan skola, socialtjänst och polis (SSP) Polisens arbete inom Ung & Trygg ska kännetecknas av speciali- sering, samsyn (internt och externt), samverkan, skyndsamhet samt synliggöra brister i verksamheten och hos individer. Särskilt viktigt framhålls de insatser som görs inom ramen för det s.k. SSP- samarbetet vara. Det är ett forum där skolan, och polisen kan utbyta information om barn som skolkar, misstänks begå brott, ägnar sig åt missbruk eller befinner sig i destruktiva miljöer. Förutsättningen för operativ samverkan är att en vårdnadshavare skriftligen godkänner att de tre myndigheterna får bryta sekretessen och prata öppet om deras minderåriga barn. När lokala aktörer öppet kan delge varandra sin bedömning om hur situa- tionen runt en ung person i riskzonen ser ut i skolan, i familjen, 5 , T. (2008). Utvärdering av Ung och Trygg i . Rapport 1:2008 FoU i Väst. Exempel på insatser mot nyrekrytering bland kamrater och finns en större chans att vidta åtgärder i lämplig följd. SSP-modellen tillämpas framför allt för högstadieungdomar och möten hålls ungefär en gång . Om SSP-representanterna inte har något nytt ärende till mötet kan de i stället följa upp äldre ärenden. SSP-modellen, som startade i , ger samverkan en fast struktur på såväl det övergripande som det lokala planet. Andra myndighetskompeten- ser kan knytas till SSP, exempelvis barn- och ungdomspsykiatri, fritidssektorn och gymnasieskolan. Den operativa SSP-gruppen arbetar med unga individer och grupper. Arbetet är behovsstyrt och samlar de personalfunktioner som har kännedom om den unge i sina respektive verksamheter. Gruppen samordnar det som ska utföras och utvecklar nya metoder för praktisk samverkan. I större polisinsatser där ung- domar ska gripas kan polisen i förväg planera åtgärden tillsammans med skolan och . Detta för en bra planering och hantering från alla berörda myndigheter. Deltagarna i det operativa arbetet kan vara enhetschefer från eller en förste socialsekreterare, rektor från högstadiet, utredningsbefäl vid polisen eller en utvald ungdomspolis. Den centrala SSP-gruppen består av höga chefer. Den ansvarar för strategiska frågor, målfrågor och övergripande planer. Den lokala SSP-gruppen omsätter de strategiska frågorna till lokalt brotts- eller drogförebyggande arbete. Gruppen kan exempelvis besluta om hur samverkan ska gå till vid extraordinära insatser som bekämpning av droghandel eller missbruk i en stadsdel. När en person har gripits på grund av brott ska i kontakta föräldrarna. ska informera föräldrarna om gripandet och att myndigheten fått en anmälan. erbjuder familjen hos dem. Utifrån familjens och ungdomens olika behov beslutas om den fortsatta handläggningen. Eventuellt sammankallas det till ett nätverksmöte. Meningen med 24-timmarsrutinen är att myndigheterna ska ge en snabb återkoppling till den unge för att markera allvaret i situationen. Exempel på insatser mot nyrekrytering I finns det sex socialsekreterare i närpolisområdena. De är med poliserna ute på gator och torg och i bostadsområden för att tidigt fånga upp utsatta barn och ungdomar. Ofta är de med när någon ung person grips eller när ett större samverkansarbete kring brottsliga ungdomar planeras. Socialsekreterarna är anställda av , men har sin arbetsplats på de lokala polis- stationerna. De arbetar tätt ihop med polisens skiftlag, mest och . har en särskild ungdomsrotel. Rotelns arbete startade med anledning av en kraftig ökning av ungdomsrånen i staden (rånkommissionen). Ungdomsroteln bedriver sitt arbete i nära samverkan med och fyra socialsekreterare tjänstgör vid roteln. Socialsekreterarna arbetar även med narkotika- roteln. Ungdomsroteln hanterar ärenden med ungdomar som är i riskzonen för kriminalitet eller som redan har begått brott. Samarbetet mellan polisen och har snabbat upp informationsvägarna, skapat en tydlighet mellan myndigheterna och gett ökade kunskaper om varandras arbete. Ungdomsroteln utreder fr.o.m. alla ungdoms- brott där den misstänkte är . bereddes utredningarna av ungdomsbrott ute i närpolisområdena och vid rånkommissionen. Förhoppningen är att ändringen ska leda till att utredningsverksamheten för ungdomsmålen blir effektivare och mer enhetlig samt att kompetenshöjande utbildningar för personalen prioriteras mer. Till ungdomsrotelns förfogande står tre spaningsgrupper som arbetar både repressivt och preventivt. Dessa gör insatser mot enskilda brottsaktiva ungdomar och nätverk. I syfte att öka upp- klaringsprocenten hanterar spaningsgrupperna även anmälningar där det inte finns någon misstänkt. I övrigt jobbar de nära utredarna och samverkar med närpolisområdena genom gemen- samma insatser och utbyte av information. Ungdomsroteln har många samarbetspartners, bl.a. från kommunen. Socialarbetare på stan och fältgrupper är exempel på parter som roteln samarbetar med. Exempel på insatser mot nyrekrytering kontaktpersoner vid Malmös samtliga gymnasieskolor. Därutöver har närpolisområdena personal som ingår i SSP-grupper (skola, socialtjänst och polis) på grundskolorna. På ungdomsroteln finns socialarbetare med på förhören och får all information som upprättas av polisen. De ser sedan till att informationen kommer till rätt stadsdel. i har haft problem med kriminella grupperingar. startade oroligheter i stadsdelen som eskalerade till våldsamma upplopp. Händelserna uppmärksammades i såväl nationella som internationella medier. Det var ett delvis nytt fenomen som polisen ställdes inför. De autonoma aktivister som agerade och förstörde i stadsdelen hade inte synts till där tidigare och aktivisterna gjorde nu gemensam sak med grupper av kriminella ungdomar hemma- hörande i området. Oroligheterna ebbade relativt snabbt ut. En förklaring till detta vara att det fanns en bra dialog mellan olika aktörer i området och att polisen fick stort stöd från de boende. Exempelvis gick många vuxna, bl.a. från Islamiska kulturföre- ningen, ut och rörde sig i området och pratade med ungdomarna. I har kommunen och polisen utvecklat en samarbetsmodell kallad SaLTo (Samman lager vi et trygt ). Genom SaLTo-modellen samordnas resurserna i det brottsföre- byggande arbetet för barn och unga. Det s.k. , som utgörs av den högsta politiska ledningen, kommundirektörer och andra chefstjänstemän från kommunen samt ledningen för polisdistrikt, är central styr- grupp för SaLTo. kommun är indelad i 15 stadsdelar och i varje stadsdel finns en lokal styrgrupp och en SaLTo-koordinator som är en tjänsteman (socialsekreterare) finansierad av kommunen. Centralt i kommun finns även ett . Koordinator- erna ansvarar för de lokala arbetsgrupperna som finns ute i stadsdelarna. Det är inte fastslaget från central nivå hur arbetet ska bedrivas ute i stadsdelarna eftersom förutsättningarna ser olika ut. Exempel på insatser mot nyrekrytering Däremot har stadsdelarna erhållit centrala medel för denna verksamhet.6 Målgruppen för SaLTo:s arbete är unga i åldern 12–med särskilt fokus på barn och unga som växer upp i utsatta miljöer. En central strategi i detta arbete är att tidigt identifiera unga i riskzonen för allvarligare brottslighet och genom samverkan mellan olika myndigheter och andra organisationer vidta relevanta åtgärder. I ett projekt som först prövades i en stadsdel var åtgärderna inriktade mot unga som hade misstänkts för brott vid upprepade tillfällen. För var och en av de unga utarbetades individuella handlingsplaner där det framgick vilken myndighet som hade ansvaret för att åtgärden genomfördes. Åtgärderna handlade exempelvis om behandling mot missbruk, särskilt stöd i skolan eller stöd till familjen. Denna verksamhet finns nu i samtliga stadsdelar. I finns ett utbrett samarbete mellan skola, socialtjänst och polis (SSP). För att samverkan ska fungera har sekretess- regleringen anpassats (se närmare om den danska sekretessen i bilaga 6). Högst upp i organisationen finns en styrelse som består av de högsta cheferna från samverkansparterna. Under styrelsen finns 14 ledningsgrupper som består av personer på chefsnivå från samverkansparterna i respektive samverkansområde. Under ledningsgrupperna finns 17 lokala grupper. De lokala grupperna och ledningsgrupperna sammanträder . Som en stöd- funktion till styrelsen, ledningsgrupperna och de lokala grupperna finns ett sekretariat. Sekretariatet träffar styrelsen varje kvartal och tar då bl.a. upp saker som inte fungerar i SSP-arbetet. Vid behov hjälper sekretariatet också ledningsgrupperna och de lokala grupperna. Inom SSP i arbetar man med generella insatser, specifika insatser och individinsatser. Arbetet tar sikte på ungdomar som är 12–. De har planer på att utöka verksamheten till att omfatta ungdomar som är 15–och att börja arbeta med individinsatser mot de som är 18–. Bland de generella insatserna kan nämnas föreläsningar om alkohol och 6 , M. m.fl. (2008): Kriminalitetsforebygging blant barn og unge i storbyene. En evaluering av praksis i fem kommuner. Samarbeidsrapport /Politihøgskolen 2008. Exempel på insatser mot nyrekrytering droger som riktar sig till alla föräldrar som har barn som går i skolan. En specifik insats som ges inom ramen för SSP är s.k. familje- kurser. Där ges 12 familjer åt gången undervisning om det danska samhället, varvid polis och socialtjänst besöks. En annan specifik insats som SSP arbetar med är att få kriminella ungdomar att i stället engagera sig i idrottsföreningar eller fritidsgårdar. Individinsatserna har delats upp i fyra nivåer: I nivå 1 agerar de lokala grupperna beträffande ungdomar som de är bekymrade för. De ser till att polis och socialtjänst tar kontakt med föräldrarna och diskuterar behovet av insatser. I nivå 2 agerar de lokala grupperna när en ungdom begår brott . och polisen ska då göra ett hembesök. Åtgärden går ut på att under- stryka allvaret i situationen. I nivå 3 agerar ledningsgrupperna. Det är fråga om ungdomar som begår allvarliga brott såsom inbrott och vapenbrott. Ledningsgruppen beslutar om en gemensam insats från alla samverkansparter. I nivå 4 agerar ledningsgrupperna. De ingriper mot ungdomar som ägnar sig åt personfarlig kriminalitet, t.ex. personrån. Vid en sådan händelse samlas ledningsgruppen . I en rad länder diskuteras hur man bättre ska kunna förhindra nyrekrytering till kriminella grupperingar. I och har man en särskild samarbets- form som ansvarar för unga lagöverträdare, s.k. Youth Offending Team (YOT). Ett sådant lokalt team består av representanter från polisen, , skolan och i vissa fall från andra myndig- heter som kriminalvården och hälso- och sjukvården. När en ung person begått brott sammankallar teamet till ett möte med den unge och hans eller hennes föräldrar. Vid mötet diskuteras lämpliga åtgärder för den unge, exempelvis att anordna ett medlingsmöte mellan gärningsmannen och brottsoffer. Vid allvarligare brott eller Exempel på insatser mot nyrekrytering om det finns misstankar om att den unge är med i ett gäng kan teamet besluta om mer ingripande åtgärder. har man uppmärksammat problemen med gäng- relaterad brottslighet, framför allt i de större städerna. startade projektet (MMAGS). Utgångspunkten för projektet var att problemen med kriminella ungdomsgäng inte kunde lösas av rättsväsendets myndigheter själva utan arbetet behövde ske i samverkan mellan olika lokala myndigheter. En arbetsgrupp bestående av poliser, socialsekreterare och före detta gängmedlemmar arbetar med att ge stöd till brottsoffer och vittnen samt att identifiera unga som riskerar att dras in i kriminella nätverk och deras familjer. Särskilda insatser avseende utbildning och sysselsättning för personer som dömts för gängrelaterad brottslighet har också utarbetats. Den grövre våldsbrottsligheten i har, enligt uppgifter till utredningen, minskat vilket delvis tros bero på strategin. I en utvärdering av genomförandet av verksamheten framkom emellertid att det funnits svårigheter med att få de medverkande myndigheterna att hålla fast vid den gemensamt framtagna inriktningen.7 Störst erfarenhet av insatser för att förhindra unga från att gå med i kriminella grupperingar finns utan tvekan i . Det amerikanska har också publicerat flera rapporter som tar upp olika typer av förebyggande insatser.8 Erfarenhet och forsk- ning har visat att insatser som fokuserar på kända riskfaktorer för att en ung person ska gå med i en kriminell gruppering har störst chans att nå framgång. Generella insatser, av typ informations- kampanjer och åtgärdsprogram riktad till samtliga skolelever har som regel mindre effekter. Eftersom skolan samlar i stort sett samtliga ungdomar har det blivit en naturlig plats för olika typer av brottsförebyggande insatser. Polisen i , men även i andra länder, har sedan början 7Bullock och Tilley (2008) Understanding and tackling violence Crime Prevention and Community Safety, 10 (36–47). 8Se t.ex. , W. L. & Decker, S. (2002). Responding to : Evaluation and Research. (1995): Guide for Implementing the Comprehensive Strategy for Serious, Violent and Chronic Juvenile Offenders. Exempel på insatser mot nyrekrytering av använt sig av strukturerade undervisningsmaterial för att dels påverka unga att säga nej till droger, dels stå emot trycket att bli gängmedlemmar. Genom programmen (Drug Abuse Resistance Education) respektive GREAT (and Training) undervisas en stor del av de amerikanska skoleleverna av polis. DARE-programmet har även prövats i under namnet VÅGA-programmet. En omfattande utvärdering visade dock att elever som deltagit i programmet inte hade prövat narkotika i mindre utsträckning än elever som inte deltagit.9 Trots att ett flertal amerikanska utvärderingar entydigt visat att programmet saknar effekt och att rekommendationerna har varit att avbryta programmet så tycks det fortfarande vara mycket populärt. Det andra programmet, GREAT, liknar men är inte lika spritt i eller övriga världen. Programmet vänder sig till elever i 13–och innebär att polisen ansvarar för nio enskilda lektioner där eleverna bl.a. undervisas i konflikt- hantering, beslutsfattande och kunskaper för att kunna säga nej till gäng. Utvärderingar så här långt har inte visat att programmet har några mätbar effekter på ungdomars medverkan i gäng.10 I såväl som i har många skolor ett förstärkt och utökat samarbetet med polisen.11 I vissa skolor i informerar skolpersonal polisen om man misstänker att en elev är med i en kriminell gruppering (eller om eleven är inblandad i allvarligare brottslighet). Både skolan och polisen arbetar sedan aktivt med att förhindra att den unge utvecklar en kriminell livsstil. I har flera gymnasieskolor numera polis som patrullerar skolområdena eftersom problemen med gängbrottslig- het har tilltagit i skolorna. Välfungerande skolor är samman- fattningsvis viktiga för att hindra att kriminella normsystem skapas bland barn och ungdomar. 9Ungdomar, droger och polisens insatser. Brå rapport 1999:1. 10Esbensen, F-A. (2004). : A School-Based . 11Gulen, E. (2010). Statistics Program, Vol. Exempel på insatser mot nyrekrytering I delstaten i finns en fristående stiftelse kallad som arbetar med kriminella ungdomar. I styrelsen för stiftelsen ingår bl.a. den högsta polischefen och annan personal från rättsväsendet samt kommunala och fackliga represen- tanter. Även näringslivet finns representerat. Styrelsen träffas och följer upp verksamheten och diskuterar utvecklingen. bildades på initiativ av den dåvarande polis- chefen och det är i huvudsak polisen i som finansierar stiftelsen. Stiftelsen har sex mål: 1. Skapa tvärstrukturellt samarbete i ungdomsfrågor. Fördela pengar till projekt. Fungera som en kunskapsbank. Skräddarsy lösningar i individärenden. Skapa samverkan inom polisen och i samhället. Anordna workshops och seminarium i ungdomsfrågor. Syftet med stiftelsens verksamhet är att hitta nya angreppssätt och bryta barriärer vad avser ungdomskriminalitet, uppmuntra entreprenörskap och sprida goda exempel. En lärare, polis eller psykolog kan komma med ett individärende eller en idé till stiftelsen och få hjälp med råd eller pengar till ett projekt. Man får själv ansvara för sitt ärende och för att organisera projektet eller samarbetet. Föreståndare för stiftelsen är en tidigare polis vars lön betalas till hälften av polisen och till en fjärdedel var av kommunen och domstolen. Stiftelsen är helt fristående från polisen och bedriver ingen egen myndighetsutövning. Därför kan stiftelsen agera mycket friare än om verksamheten hade legat inom polisen. Många människor vill hjälpa ungdomarna och polischefen i kan då hänvisa dem till stiftelsen. Ett exempel som kommit till utred- ningens kännedom är en byggmästare som läste i tidningen om svårigheterna för kriminella ungdomar att få arbete. Han vände sig då till stiftelsen och erbjöd att hans företag skulle kunna hjälpa till med ett antal jobb för ungdomar som avtjänat fängelsestraff. Många ideella föreningar driver projekt riktade till ungdomar med hjälp av stiftelsen. Vanligast är att man skräddarsyr insatserna för varje person. Det handlar om hjälp mot missbruk, att återuppbygga relationer med familj och skola, att lämna gäng och att bryta dåliga beteenden. Man påbörjar detta arbete om personen sitter i fängelse. På så sätt används tiden konstruktivt och den intagne är förhoppningsvis bättre att Exempel på insatser mot nyrekrytering fullfölja projektet när han lämnar fängelset. Det är viktigt att insatserna tar hänsyn till ungdomens intressen och pågår . Man jobbar med små grupper och hellre få ärenden men hög kvalitet än motsatsen. Att bryta mot regler och normer är inte ovanligt i ungdomsåren. Såväl forskning som annan erfarenhet har visat att de allra flesta unga som begår brott upphör med det i övre tonåren. En mindre grupp – av framför allt unga män – fortsätter dock att begå brott och då ofta tillsammans med andra i kriminella nätverk. Känne- tecknande för dessa personer är att de som regel har haft problematiska relationer till sina föräldrar, att de har misslyckats i skolan och att skolan har misslyckats med att få dem intresserade av skolarbetet. Unga med en allvarligare kriminell belastning har inte sällan kamrater med en likartad bakgrund och en inte obetydlig andel har psykiska problem. Deras brottsdebut har skett tidigt i livet. Unga som deltar i kriminella nätverk känner ofta varandra från skolan eller bostadsområdet, men grupperingar kan även uppstå i samband med att den unge har varit placerad på institution eller i familjehem. Unga män med en tidig kriminell livsstil har ofta på grund av ofullständiga betyg från skolan svårt att komma in på arbetsmarknaden. Även det faktum att de förekommer i belastningsregistret har betydelse, såväl vad gäller möjligheter till utbildning som arbete. Att motverka att unga hamnar utanför – i skolan eller i arbetslivet – är en nyckel till framgång i det brottsförebyggande arbetet. I de fall har vidtagit insatser för att stödja och hjälpa en ung person har insatserna alltför ofta inte resulterat i att den unge upphört med brott. Inte heller insatser vidtagna av eller av Kriminalvården är särskilt framgångsrika vad gäller att förmå unga personer att upphöra med brott. Majoriteten av unga som döms till socialtjänstpåföljder, sluten ungdomsvård eller kriminalvårdspåföljder återfaller i ny brottslighet. Överväganden och förslag – nyrekrytering För att återfallen i brott ska minska och nyrekryteringen till kriminella grupperingar förhindras behöver samhällets gemen- samma resurser användas på ett mer strukturerat och uthålligt sätt. Ju bättre samhället blir på att förebygga brott generellt desto färre unga kommer att rekryteras till kriminella grupperingar.