sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — bestämmelsen i 8 kap. 19 § andra stycket att styrelsen inte får fatta beslut i ett ärende om inte såvitt möjligt samtliga styrelse- ledamöter har getts tillfälle att delta i ärendets behandling och fått ett tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Också detta överensstämmer med gällande rätt (se 16 kap. 1 § första stycket i den nuvarande föreningslagen). Enligt 21 kap. 2 § i förslaget får endast en ekonomisk förening ekonomisk förening eller en förkortning av denna benämning. Denna bestämmelse sanktioneras genom straff- bestämmelsen i första stycket 3. En liknande straffbestämmelse finns i 16 kap. 1 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 270). Bestämmelserna i andra och tredje stycket saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen. Av bestämmelserna följer att straff ska utdömas också vid uppsåtliga överträdelser av målvaktsbestäm- melserna i 8 kap. 10 och 29 §§. Motsvarande straffbestämmelser finns i 30 kap. 1 § andra och tredje styckena aktiebolagslagen. I 20 kap. 3 § finns bestämmelser om brott mot tystnadsplikt. Bestämmelserna är tillämpliga bl.a. på den som har tystnadsplikt enligt lag eller annan författning. I 9 kap. 45 § finns en bestämmelse om tystnadsplikt för revisorer och i 10 kap. 16 § en bestämmelse om tystnadsplikt för lekmannarevisorer. Av fjärde stycket i förevarande paragraf följer att bestämmelserna i 20 kap. 3 § inte ska tillämpas om någon bryter mot tystnads- plikten enligt de angivna paragraferna. Detta överensstämmer, såvitt gäller revisorer, med den nuvarande föreningslagen (se 16 kap. 1 § tredje stycket i den lagen) och, vad gäller såväl revisorer som lekmannarevisorer, med aktiebolagslagen. 23 kap. 2 § 1.lämnar osann uppgift i en handling enligt denna lag som upprättas i elektronisk form, 2.i ett ärende enligt denna lag oriktigt intygar att en elektronisk handling överensstämmer med originalet, eller 3.lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen i en försäkran som enligt förordning som ansluter till denna lag lämnas på heder och samvete och som upprättas i elektronisk form, döms, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, till böter eller fängelse . Det som sägs i första stycket gäller också den som begår en sådan gärning som avses i första stycket 3 av grov oaktsamhet. Om brott som avses i första stycket är att anse som grovt, döms till fäng- else i högst . Paragrafen överensstämmer med 16 kap. 1 a § i den nuvarande föreningslagen (se prop. 2007/08:45 s. 85 och 86). 23 kap. 3 § kan vid vite förelägga den verkställande direktören eller en styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligt denna lag eller annan författning att hos verket göra en behörig anmälan för registrering i föreningsregistret. Ett föreläggande enligt första stycket får inte meddelas, om underlåten- heten att göra anmälan medför att den fråga som föreningsstämman eller styrelsen har beslutat om faller eller att föreningen blir skyldig att gå i lik- vidation. Frågor om utdömande av vite prövas av . Paragrafen överensstämmer i sak med 16 kap. 2 § i den nuvarande föreningslagen (se prop. 1986/87:7 s. 270 f.). 24 kap. 1 § Följande beslut av överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: 1.beslut att utse eller entlediga en revisor enligt 9 kap. 11 §, 12 § eller 29– 31 §§, 2.beslut att utse en lekmannarevisor eller en särskild granskare enligt 10 kap. 9 §, 22 § eller 23 §, 3.beslut i tillståndsärenden enligt 9 kap. 18 §, 16 kap. 2 § första stycket 2 eller 17 kap. 19 §, 4.beslut enligt 17 kap. 27 § att förklara att frågan om fusion har fallit, 5.beslut att vägra utfärda intyg enligt 17 kap. 40 §, 6.beslut enligt 20 kap. 3 § att skriva av en anmälan om registrering eller vägra registrering, 7.beslut att avregistrera en person enligt 20 kap. 8 §, 8.beslut att förelägga eller döma ut vite enligt 23 kap 3 §. Skrivelsen med överklagandet ska ges in till för beslutet. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur vissa slag av beslut, som har fattat, ska överklagas. För samtliga här upp- räknade typer av beslut gäller att de kan överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Det innebär att besluten ska överklagas till För- valtningsrätten i (se 14 § andra stycket lagen, 1971:289, om allmänna förvaltningsdomstolar). Detta överensstämmer i huvud- sak med gällande rätt (se 15 kap. 6 och 7 §§ i den nuvarande fören- ingslagen). Bestämmelsen om överklagande av beslut att utse lek- mannarevisor är dock helt ny och beslut om dispens i fråga om revisor – i förslaget 9 kap. 18 § – överklagas till regeringen. Bakgrunden till att även det sistnämnda slaget av beslut ska över- klagas till allmän förvaltningsdomstol har redovisats i avsnitt 16.5. Närmare bestämmelser om överklagande av dessa slag av beslut finns i 22–25 §§ förvaltningslagen (1986:223). I andra stycket finns dock en särbestämmelse enligt vilken besluten kan överklagas , räknat från beslut. Detta gäller ifråga om sådana beslut som överklagas från till förvaltningsdomstol. När det gäller beslut enligt första stycket 1 och 2 samt beslut i tillståndsärende enligt 9 kap. 18 § – som meddelas av och överklagas från del- fåendet av beslutet – innebär förslaget dock en förändrad över- klagandefrist. Frågan har behandlats i avsnitt 16.5. 24 kap. 2 § beslut i ärenden enligt 18 kap. 12, 17 eller 19 § överklagas hos tingsrätten i den ort där föreningens styrelse har sitt säte. Skrivelsen med överklagandet ska ges in till för beslutet. Vid ett överklagande enligt första stycket gäller lagen (1996:242) om dom- stolsärenden. Paragrafen behandlar överklagande av beslut i likvida- tionsärenden. Förslaget innebär att sådana beslut liksom (se 15 kap. 7 § i den nuvarande föreningslagen) ska överklagas till all- män domstol. 24 kap. 3 § beslut enligt 17 kap. 21 § om hinder mot verkställande av fusions- plan får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Paragrafen, som behandlar överklagande av beslut enligt 16 kap. 21 § om hinder mot verkställande av fusionsplan, överens- stämmer i sak med 15 kap. 6 § tredje stycket andra meningen i den nuvarande föreningslagen. 24 kap. 4 § Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten i mål som avses i 1 och 3 §§. Paragrafen, som överensstämmer med 16 kap. 6 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen, innebär att det fordras prövningstillstånd för att en klagande ska få till stånd en fullständig omprövning i kammarrätten av sådana beslut enligt föreningslagen som redan har prövats av förvaltningsrätten. 22.2Förslaget till lag om införande av lagen (2012:000) om ekonomiska föreningar Den nya lagen om ekonomiska föreningar föreslås träda i kraft . Skälen för det har redovisats i avsnitt 20.1. Såsom följer av 11 § ska emellertid de föreningar som så önskar kunna be- sluta om anpassningar av sina stadgar redan från en tidigare tid- punkt . Vid ikraftträdandet, , upphör förenings- lag jämte lagen om införande av den lagen att gälla. Av denna lag följer dock att äldre bestämmelser i flera avseenden ska tillämpas även efter den nya föreningslagens ikraftträdande. Hänvisningar till föreningslag förekommer i ett betydande antal lagar. Detta betänkande innehåller lagförslag som innebär att dessa hänvisningar ersätts av hänvisningar till den nya förenings- lagen. Det kan emellertid inte uteslutas att någon hänvisning till föreningslag därvid inte kommer att beaktas. I den här paragrafens första stycke har därför tagits in en s.k. trolleribestäm- melse som innebär att hänvisningar till bestämmelser föreningslag eller äldre föreningslagar ska läsas som hänvisningar till motsvarande bestämmelser i den nya lagen. Andra stycket innehåller ett undantag från vad som sägs i första stycket. Det innebär att de hänvisningar som finns i lagen (1972:262) om understödsföreningar till 1951 års föreningslag och föreningslag ska fortsätta att gälla. I paragrafen klargörs att som huvudregel ska den nya förenings- lagen tillämpas även på föreningar som har bildats före utgången av . Efter den nya föreningslagens ikraftträdande är det den lagens be- stämmelser som avgör om en förening är att anse som en eko- nomisk förening. Normalt kräver den nya lagen inte mer än den gamla. En förening som har utgjort en ekonomisk förening kommer alltså att vara det även efter den nya lagens ikraftträdande. Undantagsvis kan det emellertid förekomma att en förening som utgör en ekonomisk förening enligt bestämmelserna lag inte uppfyller kriterierna för vad som är en ekonomisk förening enligt den nya lagen. Så är fallet med en ekonomisk förening som driver sin huvudsakliga verksamhet i ett delägt företag som inte är föreningens dotterföretag. För att en sådan förening ska utgöra en ekonomisk förening även enligt den nya föreningslagen måste för- eningen antingen införa stadgebestämmelser om att verksamheten får drivas externt (jfr 2 kap. 6 § i förslaget till ny föreningslag) eller Genom den här övergångsbestäm- melsen får föreningen på sig för detta. är det inte alldeles klart om två eller flera personer kan dela på ett medlemskap. I praktiken förekommer detta dock i en del för- eningar. 2 kap. 1 § i den föreslagna nya föreningslagen är avsedd att klargöra att sådana delade medlemskap inte får förekomma; där sägs att en medlem ska vara en fysisk eller juridisk person. Det har ansetts att giltigheten av eventuella befintliga medlemskap, uppdelade på två eller flera personer, inte bör få påverkas av den nya be- stämmelsen. Av denna paragraf framgår därför att om två eller flera personer vid den nya lagens ikraftträdande delar på ett medlem- skap, får detta förhållande bestå. Ytterligare delade medlemskap får dock inte förekomma. Inte heller kan någon av de personer som in- går i ett befintligt delat medlemskap bytas ut mot någon annan. Utgångspunkten i den nya lagen är att fr.o.m. ingången av ska frågor om nyregistrering av ekonomiska föreningar avgöras en- ligt de nya bestämmelserna. I ärendet om registrering ska Bolags- verket alltså bl.a. förvissa sig om att de förutsättningar som anges i 3 kap. 1 § i den nya föreningslagen för bildande av en förening är uppfyllda. Om det har bildats en ekonomisk förening före utgången av och det efter ingången av uppkommer fråga om registrering av denna förening, ska emellertid i regi- streringsärendet tillämpa äldre bestämmelser. Den nybildade fören- ingen kan då registreras även om nybildningen inte har gått till på det sätt som anges i 3 kap. 1 och 2 §§ i den nya föreningslagen. Även föreningar som har bildats före den nya föreningslagens ikraftträdande måste som huvudregel ha stadgar som står i överens- stämmelse med den nya lagens bestämmelser om vad stadgarna ska innehålla. Det innebär att där ska anges bl.a. den kommun där styrelsen ska ha sitt säte (i stället för som den ort där.). Ofta behöver den uppgift om ort som har funnits i stadgarna inte ändras. Om det har föreskrivits att styrelsen ska ha sitt säte i , kommer detta även att vara tillfyllest. I andra fall – när den angivna orten inte också är beteckningen på den kommun där orten är belägen – måste emellertid stadgarna ändras. Såsom framgår av denna paragraf kan dock en sådan ändring anstå till dess föreningen av annan anledning ändrar sina stadgar. Enlig 4 kap. 1 § i den föreslagna föreningslagen ska stadgarna bl.a. innehålla uppgift om föreningens räkenskapsår. I vissa äldre fören- ingars stadgar saknas denna uppgift. Dessa föreningar behöver inte komplettera sina stadgar. I stället gäller, enligt denna paragraf, att föreningen har kalenderåret som räkenskapsår. Inget hindrar att föreningen i stadgarna tar in bestämmelser om annat räkenskapsår som står i överensstämmelse med bestämmelserna i 3 kap. bokförings- lagen (1999:1078). Också äldre föreningar måste – med de undantag som denna lag innehåller – ha stadgar som står i överensstämmelse med den nya lagen. Om stadgarna står i strid med den nya lagen, måste alltså stadgarna ändras. Såsom framgår av denna paragraf får dock dessa stadgeändringar anstå till utgången av , dvs. Inom måste emellertid styrelsen lägga fram förslag till stadge- ändringar som stämman kan besluta om. Såsom framgår av 11 § har föreningen också möjlighet att besluta om stadgeändringar redan före lagens ikraftträdande. Paragrafen ger föreningarna en möjlighet att redan före den nya lagens ikraftträdande besluta om de ändringar i stadgarna som för- anleds av den nya lagen. På så sätt kan de föreningar som så önskar säkerställa att stadgarna från början står i överensstämmelse med den nya lagen. Paragrafen tar sikte inte bara på sådana ändringar som föreningarna är skyldiga att göra utan även ändringar eller tillägg som innebär att en förening utnyttjar de nya möjligheter som lagen ger. Ett sådant beslut om ändring i stadgarna som fattas med stöd av denna paragraf ska ha verkan fr.o.m. tidpunkten för den nya lagens ikraftträdande. Detta ska framgå av beslutet. Bestämmelsen är avsedd att kunna tillämpas från den tidpunkt som regeringen föreskriver, jfr 1 §. Den nya föreningslagens bestämmelser om grund för uteslutning avviker något från motsvarande bestämmelser förenings- lag. De nya bestämmelserna kan ge föreningarna anledning att se över vad som står i stadgarna angående uteslutning. Det har mot den bakgrunden ansetts att äldre bestämmelser om uteslutning bör gälla till utgången av . Därigenom får föreningen tid för eventuella stadgeändringar. I den nya föreningslagen föreskrivs att medlemsförteckningen ska innehålla uppgift om medlemmarnas personnummer, organisations- nummer eller annat identifieringsnummer. Av denna paragraf fram- går att detta krav inte gäller i fråga om medlemmar som har förts in i medlemsförteckningen före utgången av . Äldre införingar i medlemsförteckningen behöver alltså inte kompletteras med person- nummer m.m. I 6 kap. 6 § i den nya föreningslagen har det tagits in bestämmelser om att medlemsförteckningar ska bevaras så länge föreningen be- står och under efter föreningens upplösning. Detta gäller även föreningar som har bildats före lagens ikraftträdande. Om föreningen har upplösts innan lagen har trätt i kraft, är bestämmel- serna dock inte tillämpliga; någon särskild bestämmelse om detta har inte ansetts nödvändig. I den nya lagen uppställs också ett krav på att uppgifter som har tagits bort från en ADB-baserad medlemsförteckning ska bevaras . Såsom framgår av denna paragraf gäller detta inte upp- gifter som har tagits bort före lagens ikraftträdande. Enligt paragrafen ska ett beslut som föreningsstämman har fattat före den nya lagens ikraftträdande registreras och verkställas enligt äldre lag. Äldre bestämmelser gäller också i fråga om talan mot sådana beslut. Det sagda innebär bl.a. att frågan om beslutet varit förenligt med bestämmelser i lag ska bedömas enligt de bestämmelser som gällde när beslutet fattades. De äldre bestämmelser som avses är bestämmelserna föreningslag. Paragrafen motsvarar punkten 4 i övergångsbestämmelserna till för- slaget till ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar i SOU 2009:37 (se s. 304 och 305 i det betänkandet). Paragrafen motsvarar punkten 5 i övergångsbestämmelserna till för- slaget till ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar i SOU 2009:37 (se s. 305 i det betänkandet). Om föreningsstämma inte sammankallas i föreskriven ordning, ska enligt 7 kap. 7 § i den nuvarande föreningslagen efter anmälan sammankalla en stämma. Enligt utredningsförslaget ska ärenden av detta slag i stället prövas av efter ansökan. I förevarande paragraf regleras vad som gäller i fråga om ärenden som kommit in före den nya föreningslagens ikraftträdande men som då ännu inte avgjorts genom ett lagakraftvunnet beslut. Prövningen ska då ske enligt äldre bestämmelser. Det innebär att frågan om huruvida stämma ska sammankallas ska prövas enligt föreningslag. När det gäller handläggande myndighet, gäller däremot den nya ordningen, dvs. det är som ska pröva ärendet (se SOU 2009:37 s. 227). Enligt gällande bestämmelser ska en nytillträdd styrelseleda- mot eller verkställande direktör anmäla sina aktieinnehav i andra koncernbolag för införing i aktieboken i respektive bolag. 8 kap. 42 § första stycket nya föreningslagen innebär att dessa uppgifter i stället ska antecknas i en särskild förteckning. Denna paragraf reg- lerar vad som gäller i fråga om sådana uppgifter som har antecknats i aktiebok enligt äldre bestämmelser och som är aktuella. Sådana uppgifter ska efter den nya lagens ikraftträdande anmälas på nytt, för införing i den särskilda förteckningen. Denna anmälan behöver dock inte göras utan kan anstå till utgången av . För att underlätta föreningarnas anpassning till de nya bestämmel- serna om revision har revisorer som inte är auktoriserade eller god- kända revisorer getts möjlighet att fortsätta att verka som revisorer som uppdraget gäller, dock längst till utgången av . I gällande rätt finns ingen begränsning i fråga om revisors mandat- tid. Förslaget innebär att mandattiden måste löpa ut senast vid ut- gången av den föreningsstämma som hålls under det fjärde räken- skapsåret efter det då revisorn utsågs. Av första stycket följer att den som vid ikraftträdandet av den nya lagen redan är utsedd till revisor kan sitta kvar som revisor till mandattidens slut, oavsett om mandattiden överstiger . Gällande rätt tillåter att revisionsuppdrag löper tills vidare. Utred- ningsförslaget innebär att det är möjligt med tillsvidare- uppdrag. I andra stycket regleras vad som gäller i fråga om tills- vidareuppdrag som har tillkommit före ikraftträdandet av den nya lagen. Ett sådant uppdrag gäller till den första ordinarie förenings- stämman , då nytt revisorsval måste ske. Utredningsförslaget innebär vissa ändringar i bestämmelserna om revisionsberättelsens utformning och innehåll. Såsom framgår av denna paragraf ska dock äldre bestämmelser tillämpas på räken- skapsår som har inletts före den nya föreningslagens ikraftträdande. Av paragrafen följer att den som inte är kvalificerad revisor men som övergångsvis kan vara kvar i föreningen enligt 20 § i denna lag inte behöver vidta de åtgärder vid misstanke om brott i föreningen som revisorer annars är skyldiga att vidta. I 8 kap. 2, 9 och 17 §§ lagen (1987:667) finns bestämmelser om att i vissa fall ska utse revisorer och särskilda granskare. Utredningens förslag innebär att dessa frågor flyttas över till Bolags- verket. Av denna paragraf följer att ärenden av detta slag som har kommit före den nya lagens ikraftträdande i sak ska prövas enligt föreningslag. När det däremot gäller handläggande myn- dighet gäller motsvarande nya bestämmelser, dvs. det är Bolags- verket som ska pröva ärendet (se SOU 2009:37 s. 227). Av 12 kap. 9 § i förslaget till ny föreningslag – och dess hänvisning till 6 kap. 6 § samma lag – följer att uppgifter som har tagits bort från en ADB-baserad förteckning över förlagsandelar ska bevaras . Det har ansetts att detta inte bör gälla uppgifter som har tagits bort före den nya lagens ikraftträdande. Detta kommer till uttryck i förevarande paragraf (jfr 14 §). Enligt 12 kap. 8 § andra stycket i förslaget till ny föreningslag före- skrivs, i fråga om förteckningen över förlagsinsatser, att där ska an- ges om förlagsandelsbevis har utfärdats. Det har ansetts att detta inte bör gälla förlagsinsatser som redan har förts in i förteckningen när den nya föreningslagen träder i kraft. Paragrafen blir tillämplig på värdeöverföringar som beslutas eller, såvitt gäller s.k. förtäckt vinstutdelning, genomförs efter den nya lagens ikraftträdande på grundval av en årsredovisning som har upprättats . I sådana fall ska de bestämmelser som gällde då årsredovisningen upprättades tillämpas. Motiven för detta har behandlats i avsnitt 20. Paragrafen innebär vidare att äldre bestämmelser om avsättning till reservfond ska tillämpas i fråga om sådant resultat som redo- visas i en före utgången av upprättad årsredovisning. I så fall gäller också bestämmelsen i 10 kap. 6 § andra stycket föreningslag om undantag från kravet på avsättning till reservfond, dvs. kan meddela dispens från detta krav. Enligt föreningslag får reservfonden inte minskas för annat ändamål än täckande av förlust, dock kan ge dispens att använda reservfonden även för annat. I den nya föreningslagen finns i stället en generell möjlighet att använda reservfonden för t.ex. utbetalning till medlemmarna under förutsättning att Bolags- verket eller allmän domstol ger tillstånd till detta. I den här para- grafen har klargjorts att en ansökan om dispens som har gjorts före utgången av ska prövas enligt äldre bestämmelser. Den nya föreningslagen innehåller vissa ändringar i bestämmelserna om fusion. Bl.a. införs bestämmelser om fusionsvederlag och om rätt för minoriteten i övertagande förening att begära att frågan om fusion tas upp på föreningsstämma. I denna paragraf klargörs att äldre bestämmelser ska tillämpas på fusionen, om fusionsplanen har godkänts före utgången av . Det innebär bl.a. att om stämman i den överlåtande föreningen har godkänt en fusions- plan kan inte minoriteten i den övertagande föreningen därefter be- gära att frågan även ska behandlas på stämman i den övertagande föreningen. – Att giltigheten av ett stämmobeslut om fusion, fattat före utgången av , ska bedömas enligt äldre bestämmelser följer av 16 §. Bestämmelsen i 17 kap. 5 § i den nya föreningslagen avser att skydda innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i en överlåt- ande förening. Det kan förekomma att det vid utgivandet av ett sådant värdepapper – varmed i detta sammanhang avses bl.a. för- lagsandelar – har angetts vilken rätt som innehavaren ska ha i händelse av fusion. Det har ansetts att i så fall bör dessa villkor gälla i stället för vad som anges i den nya bestämmelsen. En motsvarande över- gångsbestämmelse gällde när den motsvarande bestämmelsen i aktie- bolagslagen kom till (se prop. 1993/94:196 s. 221 f.). Enligt föreningslag var ensamrätten till en ekonomisk förenings firma på grund av registrering i princip begränsad till det län där föreningen var registrerad. Genom 5 § lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, kom skyddsområdet för en firma att utsträckas till hela landet. Detta kunde leda till att flera förväxlingsbara firmor kom att gälla i ett och samma län. Det infördes därför i andra stycket av samma para- graf en särskild bestämmelse om att allmän domstol efter yrkande kunde föreskriva att någon av firmorna eller båda fick användas endast på särskilt sätt, t.ex. med tillfogande av ortsangivelse. Av förevarande paragraf framgår att dessa bestämmelser ska fort- sätta att gälla. I 33–37 §§ har tagits in särskilda övergångsbestämmelser för fören- ingar som har registrerats före ikraftträdandet av förenings- lag. Bestämmelserna överensstämmer i sak med 14, 15 och 17–19 §§ i införandelagen till föreningslag. Paragrafen överensstämmer i sak med 14 § i införandelagen till föreningslag (jfr prop. 1986/87:7 s. 277 f.). Paragrafen överensstämmer i sak med 15 § i införandelagen till föreningslag (jfr prop. 1986/87:7 s. 278). Paragrafen överensstämmer i sak med 17 § i införandelagen till föreningslag (jfr prop. 1986/87:7 s. 279). Paragrafen överensstämmer i sak med 18 § i införandelagen till föreningslag (jfr prop. 1986/87:7 s. 279). Paragrafen överensstämmer i sak med 19 § i införandelagen till föreningslag (jfr prop. 1986/87:7 s. 279 f.). 22.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar Paragrafen har formulerats om, med 2 kap. 8 § i förslaget till ny för- eningslag som förebild, för att innebörden ska bli tydligare. Någon ändring i sak är inte avsedd. Bestämmelserna i första och andra styckena innebär en anpassning till 2 kap. 1 § i förslaget till ny föreningslag. Av tredje stycket följer att bestämmelserna i 3 kap. i förslaget till ny föreningslag om bildande av föreningen m.m. – däribland reg- lerna om hur bildandet går till, vilka som kan delta i bildandet samt registrering – i sin helhet är tillämpliga på sambruksföreningar.