sou · GYB376d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Det finns därför anledning att här redogöra för hur dessa register har beskrivits i tidigare lagstiftningsärenden och utkast till ändamålsbestämmelser. I tidigare lagstiftningsärende (Prop. Maj:ts proposition till angående riktlinjer för den fortsatta utformningen av fordonsregistreringen m.m.) anfördes när det gäller fordonsregistreringen följande (s. 7. Observera att vissa här omtalade myndigheter m.m. inte längre finns ): Bilregistrering tjänar i första hand ett trafiksäkerhetssyfte. En individuell och fullständig registrering av vissa fordonskategorier är grundläggande för möjligheterna att utöva ett effektivt trafik- säkerhetsarbete. Med utgångspunkt från information i registren ska man kunna utöva kontroll eller vidta andra åtgärder beträffande alla eller en viss del av de registrerade fordonen. Från trafiksäkerhets- synpunkt har de kontrollåtgärder, som anknyter till fordonet och dess tillstånd, särskild betydelse. En effektiv övervakning möjliggörs, om bilregistret innehåller fullständiga uppgifter om de där intagna fordonens besiktningsförhållanden. Från kontrollsynpunkt är det sär- skilt angeläget att den registrerade informationen är aktuell. I åtskilliga fall föreligger det krav på att har snabb tillgång till information i registret. Detta gäller exempelvis i fråga om polisens trafikövervakning med också för polisens allmänna spaningsarbete. Av stor betydelse är härvidlag möjligheterna att utifrån begränsade uppgifter om ett fordon kunna finna det i registret och där få en mer fyllig information. Registret bör därför utformas på ett sådant sätt att sökning kan ske enligt flera olika informationsdata. Beaktas bör även registrets värde som underlag för beredskaps- anläggning. Säker och aktuell information från registret krävs sålunda bl.a. för den verksamhet som bedrivs av biluttagningsmyndigheten, samt för den krigstransportplanläggning och planläggning av viss driv- medelsransonering som handhas av länsstyrelserna och transport- nämnden. bildar underlag för olika fiskala åtgärder. Fordonsskatt debiteras på grundval av noteringar i registret. Genom detta sker även kontroll över att skatten betalas. Tillgång till noteringarna krävs även vid avgöranden i andra skatteärenden. Kontrollstyrelsen behöver för vissa övervakningsändamål uppgifter angående särskilda typer av fordon. Genom registret ska skyldigheten att ta och vidmakthålla trafik- försäkring kunna kontrolleras. Registret måste därför innehålla uppgifter om de trafikförsäkringar som gäller för registrerade fordon. bildar underlag för åtskillig statistik. På grundval av uppgifter i centrala bilregistret utarbetar en officiell fordonsstatistik för kvartal och för år. Statistiken har stor betydelse för allmän samhällsplanering och trafikpolitik. Registre- ringen måste därför organiseras så att statistikbehovet kan tillgodoses på ett ändamålsenligt sätt. Registret är i princip offentligt. Det är med hänsyn härtill viktigt att det utformas så att allmänhetens rätt att ta del av materialet i registret såvitt möjligt tillgodoses. I förarbetena till LVTR (SOU 1998:162, s. 229) redogörs för en hos sammanställd ändamålsbeskrivning på följande sätt. huvuduppgift är att utgöra en förteckning över fordon och fordonsägare. Dessutom ska bilregistret utgöra underlag för kontrollen av ordning och säkerhet i trafiken, kontrollen av fordon, uppbörd av vägtrafikskatt, tillämpningen av bestämmelserna om trafikförsäkring, utredningar och beslut som rör skatter, avgifter och indrivningar, försvars- och beredskapsplaneringen, drivmedels- ransoneringen, brottspaning och brottsutredning. Registret används också för att tillgodose samhällets behov av uppgifter om fordon och fordonsägare. ändamål är att ge underlag för beslut om åtgärder som rör rätten att framföra fordon, ordning och säkerhet i trafiken genom kontroll av körkortsbehörighet, underrättelse till berörda myndigheter och enskilda om sådana förseelser som kan utgöra grund för körkortsingripande samt ifrågasättande av luftfartscertifikat, försvars och beredskapsplanering. Registret används också för att tillgodose samhällets behov av uppgifter om körkort och körkorts- havare. ändamål är att utgöra ett administrativt hjälpmedel vid handläggningen av frågor som rör yrkesmässig trafik, dvs. hjälpmedel för att förteckna trafiktillstånd och innehavare av sådana tillstånd, för kontroll av att trafiken bedrivs i överensstämmelse med tillståndet samt för att tillgodose samhällets behov av information i dessa avseenden. Namn- och adressregistret (ägarregistret) används för att samla de uppgifter om fysiska och juridiska personer som behövs för de register som är registeransvarig myndighet för eller som för på uppdrag av andra myndigheter. används för att administrera anmälningar som ges in direkt till på medium för auto- matisk databehandling eller genom datakommunicering. Registret över parkeringsanmärkningar används för att följa upp att felparkeringsavgifter betalas samt för redovisning av influtna medel. är ett administrativt system för administration av förarprovsverksamhet. Registret innehåller även uppgifter om dispenser och uppgifter om resultat från genomgånget prov i yrkeskunnande enligt yrkestrafikförfattningarna.--- Regeringen konstaterade (prop. 2000/01:95, s. 53) att de register som var avsedda att ingå i vägtrafikregistret utgör ett samlat trafik- administrativt system som är en samhällsresurs för hela vägtrafiksektorn samt anförde följande. De har karaktären av ett riksomfattande informationssystem. Registren fungerar som administrativt stöd för samhällets styrning, kontroll och finansiering av vägtrafiken samt som administrativt stöd i andra samhälleliga funktioner där det är lämpligt och ekonomiskt möjligt. Systemet administrerar ett ändamålsstyrt flöde av information och därav beroende åtgärder, som kan ha formen av förvaltnings- åtgärder eller ren informationsförmedling för andras behov. Innehållet i registren utnyttjas av en mängd externa användare, såväl för olika slag av trafiksäkerhetsinsatser som för andra ändamål inom förvaltning och näringsliv. Till de traditionella områdena för vilka trafikregister- informationen är väsentlig kan läggas även miljö- och konsument- intressena. Ett stort antal enskilda, företag och offentliga organ är i sin verksamhet beroende av åtkomst till informationen. Vidare anförde regeringen (prop. 2000/01:95, s. 56 och s. 99) att vägtrafikregistrets huvudsakliga ändamål är att behandla uppgifter om fordon och olika till vägtrafiken knutna behörigheter, men att även vissa från lagens huvudsakliga ändamål perifera behörigheter, såsom registrering av behörigheter och tillstånd enligt dåvarande luftfartslagen (1957:297) (numera gäller luftfartslagen [2010:500]), får behandlas. omfattar numera även uppgifter om trängsel- skatt, som har införts i syfte att kontrollera att trängselskatt betalas samt för redovisning av influtna medel. Det sistnämnda har dock inte lett till någon förändring av ändamålsbestämmelsen. Därutöver har ändamålsbestämmelsen ändrats i samband med att förarbevis för mopeder har införts och i samband med ytterligare åtgärder för genomförande av det s.k. riskvärderingssystemet på kör- och vilotidsområdet. Vidare har vägtrafikregistrets ändamål utvidgats för att ge polisen möjlighet till direktåtkomst till körkorts- fotografierna i registret, i syfte att utreda trafikbrott i samband med automatisk trafiksäkerhetskontroll. Den nuvarande regleringen av ändamålen i lagen om vägtrafik- register7 lyder enligt följande. I fråga om personuppgifter ska vägtrafikregistret ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för 7 Lydelse enligt SFS 2010:503 som trädde i kraft . 1.verksamhet, för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning, i fråga om a) fordonsägare, b) den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon eller luftfartyg enligt körkortslagen (1998:488), yrkestrafik- lagen (1998:490), luftfartslagen (2010:500) eller någon annan författning eller den som har rätt att utöva viss tjänst enligt luftfartslagen, c) annan person om det behövs för att underlätta handläggningen av ett körkorts-, förarbevis- eller yrkestrafikärende, d) den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt yrkestrafiklagen eller någon annan författning eller biluthyrning enligt lagen (1998:492) om biluthyrning, e) den som ansöker om, har eller har haft färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter, f) den som har eller har haft yrkeskompetens att utföra transporter enligt lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens eller genomgår utbildning för att få sådan kompetens, eller g) den som bedriver sådan förvärvsmässig transportverksamhet på väg, som omfattas av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 eller rådets förordning (EEG) nr 3821/85, 2.försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet där uppgifter om personer under 1 a), b) och d) utgör underlag för prövningar eller beslut, 3.information om fordonsägare för trafiksäkerhets- eller miljö- ändamål och för att i den allmänna omsättningen av fordon förebygga brott samt information om den som har behörighet att framföra fordon för att utreda trafikbrott i samband med automatisk trafiksäkerhetskontroll, 4.aktualisering, komplettering eller kontroll av information om fordonsägare som finns i kund- eller medlemsregister eller liknande register, 5.uttag av urval för direkt marknadsföring av information om fordonsägare, dock med den begränsning som följer av 11 § personuppgiftslagen (1998:204), samt 6.fullgörande av sådan tillsyn som avses i 5 kap. 3 a § fordonslagen (2002:574), i fråga om fordonsägare och den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan enligt fordonslagen. De olika punkterna motiveras i prop. 2000/01:95, om inte någon särskild hänvisning till andra förarbeten sker (lagrumshänvisningar och angivna myndigheter är uppdaterade till vad som gäller ): I verksamhet för vilken stat och kommun ansvarar enligt lag eller annan författning finns ett behov av att i stor utsträckning få behandla personuppgifter. Detta gäller även för författnings- reglerad verksamhet som har delegerats till enskilda. Det kan vara fråga om verksamhet för vilka myndigheter ansvarar men som överlåts till annan vad gäller själva genomförandet. Vilka personer uppgifterna får avse anges uttryckligen i bestäm- melsen under punkterna a)–g). Detta innebär att verksamheten ska ha någon anknytning till de särskilt angivna personerna. Det ska alltså vara fråga om personuppgifter där informationen direkt eller indirekt kan hänföras till en person utpekad i någon av punkterna a)–g). a)I begreppet fordonsägare innefattas de personer som med stöd av 4 § antecknats som ägare i vägtrafikregistret. Bestämmelsen möjliggör registrering av personuppgifter bl.a. i syfte att kontrollera att en fordonsägare fullgör de skyldigheter som ålagts honom enligt olika författningar som exempelvis att betala fordonsskatt enligt VTSL och trafikförsäkring enligt trafikskadelagen (1975:1410) (TSL). b)Personuppgifterna kan också vara att hänföra till den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon eller luftfartyg enligt KKL, YTL, luftfartslagen (2010:500) eller någon annan författning eller den som har rätt att utöva viss tjänst enligt luftfartslagen. Genom denna bestämmelse kan personuppgifter angående behörighet att framföra fordon behandlas. Med behörighet att framföra fordon enligt yrkestrafiklagen avses taxiförarlegitimation. Vidare tillåter bestämmelsen registrering av innehav av sådana certifikat som avses i 4 kap. 1 och 3 §§ eller 6 kap. 19 § luftfartslagen (2010:500) (tidigare 4 kap. 3 och 19 §§ luftfartslagen [1957:297]) eller av elevtillstånd som avses i 4 kap. 4 § samma lag (tidigare 4 kap. 5 § luftfartslagen [1957:297]). En registrering av dessa uppgifter är nödvändig för att Transport- styrelsen (tidigare Luftfartsstyrelsen) ska kunna få information om uppgifter om bl.a. körkortsåterkallelser och omhänder- tagande enligt lag (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. c)Registrering får även ske beträffande annan person om det behövs för att underlätta handläggningen av ett körkorts-, förarbevis eller yrkestrafikärende. Bestämmelsen komplet- terades med förarbevisärenden genom prop. 2008/09:60 Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjulingar (s. 53). Genom denna bestämmelse tillåts att det antecknas uppgifter om när någon har omhändertagits enligt lagen (1975:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Detta gäller oavsett om personen har körkort eller inte. Uppgiften behövs för att underlätta handläggningen av framtida körkortsärenden och ärenden där prövningar görs enligt YTL. Även uppgifter avseende personer som ännu inte uppnått körkortsålder förs in i registret. d)Bestämmelsen tillåter registrering av uppgifter om den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt YTL eller någon annan författning eller biluthyrning enligt BUL. Det kan i sammanhanget nämnas att det i 5 kap. 3 § YTL finns en bestämmelse om olämplighetstid efter återkallelse av tillstånd. Uppgift om tidigare tillstånds- innehav är därför av intresse vid ny ansökan. Uppgifterna i denna punkt omfattar även olika typer av internationella tillstånd avseende kommersiell vägtrafik. e)Bestämmelsen tillåter registrering av den som ansöker om, har eller har haft färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter och omfattar således den administrativa hanteringen av färdskrivarkorten (prop. 2003/04:83 Digitala färdskrivare vid vägtransporter, s. 12 f.). Vad som menas med färdskrivarkort framgår av den angivna EG-förordningen. f)Bestämmelsen tillåter registrering av den som har eller har haft yrkeskompetens att utföra transporter enligt YKL eller genomgår utbildning för att få sådan kompetens (prop. 2007/08:10 Kompetens hos yrkesförare s. 91 och s. 126). Av bestämmelsen framgår att i fråga om personuppgifter ska vägtrafikregistret ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för verksamhet, för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning även i fråga om den som har eller har haft yrkeskompetens att utföra transporter enligt lagen om yrkesförarkompetens eller genomgår utbildning för att erhålla Bestämmelsen träffar till att börja med både förare som har kompetens att utföra yrkestransporter med stöd av en hävdvunnen rättighet och förare som förvärvat ett yrkeskompetensbevis som stöd för sin kompetens. Vidare omfattar bestämmelsen förare som genomgår utbildning för att få den yrkeskompetens som krävs enligt lagen om yrkesförarkompetens, t.ex. delkurser vid fortbildning. g)Bestämmelsen möjliggör registrering av uppgifter om den som bedriver sådan förvärvsmässig transportverksamhet på väg, som omfattas av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 eller rådets förordning (EEG) nr 3821/85 (nedan kör- och vilotidsbestämmelserna). Regeringen har uttalat att EU har i och rådets direktiv /22/EG(24), det så kallade kontrolldirektivet, framhållit behovet av att utöka och effektivisera kontrollen av förares kör- och vilotider och att medlemsstaterna är skyldiga att införa ett riskvärderingssystem för företag, som grundas på det relativt stora antal överträdelser eller allvarliga överträdelser av förordningarna (EG) 561/2006 eller (EEG) nr 3821/85 som begås av ett enskilt företag (prop. 2009/10:20, Transport- styrelsens verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet s. 63 ff. och s. 79). Företag med ett högt riskvärde ska kontrolleras oftare och mer ingående än andra företag. avses i detta fall transportföretag enligt definitionen i artikel 4 i EG- förordningen. Förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. (nedan kör- och vilotidsförordningen) innehåller nationella kompletterande bestämmelser till kör- och vilotidsbestämmelserna. Vidare innehåller kör- och vilotids- förordningen bestämmelser om förfarandet vid kontroll av kör- och vilotider samt av färdskrivare, både på väg och i företags- lokaler (7 kap. kör- och vilotidsförordningen). Av 7 kap. 13 § kör- och vilotidsförordningen framgår att kontroller av företag ska grundas på en riskvärdering av företagen, där företag med ett högt riskvärde ska kontrolleras oftare och mer ingående än andra företag. I huvudsak innebär detta att riskvärderings- systemet omfattar såväl fysiska som juridiska personer, vilka utför vägtransporter, oberoende av om detta sker för egen räkning eller som yrkesmässig trafik mot betalning eller annan ersättning. Riskvärderingssystemet omfattar kontroll av verksamhet som bedrivs av den som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt YTL, men även inte tillståndspliktig transportverksamhet som omfattas av EG-förordningarna om kör- och vilotider samt färdskrivare som inte tidigare förekommit i registret. Uppgifter om denne registreras för att tillgodose behoven av att använda personuppgifter för att riskvärdera och kontrollera företag på kör- och vilotids- området. Bestämmelsen gäller endast för behandling av uppgifter om fordonsägare, den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon eller luftfartyg enligt KKL, YTL, luftfartslagen (2010:500) eller någon annan författning eller den som har rätt att utöva viss tjänst enligt luftfartslagen och den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt YTL eller någon annan författning eller biluthyrning enligt BUL. Dessa personuppgifter får behandlas om det behövs för försäkrings- givning, exempelvis trafikförsäkring, eller annan allmän eller enskild verksamhet där uppgift om de särskilt utpekade person- kategorierna utgör underlag för prövningar eller beslut. Tillgång till uppgifterna för kontroll ges då det är befogat på grund av en affärsförbindelse eller rättstvist med viss person. Den som bedriver biluthyrning måste exempelvis kunna kontrollera en uppgift om förarbehörighet. Innehållet i vägtrafikregistret utnyttjas för en mängd olika ändamål bl.a. trafiksäkerhets- och miljöändamål. Genom denna bestämmelse möjliggörs tillhandahållandet av information om fordonsägare för sådana ändamål. Detta bedöms tillgodose viktiga samhälleliga intressen. Även konsumenter använder i stor utsträckning bilregistret för att vid köp av begagnade fordon undersöka om överlåtaren har rätt att förfoga över fordonet. Särskilt hög grad av aktsamhet krävs enligt domstolarnas praxis av en köpare vid förvärv av bl.a. motorfordon, som erfarenhetsmässigt är stöld- begärliga. Köparen har således en långtgående undersökningsplikt är inte inrättat för att skydda kommersiella intressen i samband med överlåtande av fordon och regleringen möjliggör inte heller en civilrättslig prövning av de ägaruppgifter som förs in i vägtrafikregistret. Däremot har vägtrafikregistret till ändamål att tillhandahålla personuppgifter avseende vem som är registrerad som fordonsägare, även om denne inte i civilrättslig mening skulle vara rätt ägare, för att förebygga brott i den allmänna omsättningen. Denna punkt möjliggör anteckning om olika begränsningar i förfoganderätten över ett fordon, exempelvis en anteckning i registret om att en bil är leasad. För att åstadkomma direktåtkomst för polisen är ett av syftena med registreringen av personuppgifter i vägtrafikregistret att tillhandahålla information om den som har behörighet att framföra fordon för att utreda trafikbrott i samband med automatisk trafiksäkerhetskontroll (prop. 2005/06:108 Ändringar i lagen om vägtrafikregister). Polisen har fått möjlighet till direktåtkomst (se 8 § LVTR) till körkortsfotografierna för att utreda trafikbrott som har upptäckts genom automatisk trafikkontroll. Härigenom kan förundersökningar effektiviseras. Ändamålsbestämmelsen har utformats på ett sådant sätt att den möjliggör försäljningsverksamhet av uppgifter om fordonsägare ur bilregistret (punkterna 4 och 5). Det rör sig för det första om aktualisering, komplettering och kontroll av information om fordonsägare i kund- eller medlemsregister eller liknande register. Bestämmelsen får betydelse i fall då den som anlitar vägtrafik- registret redan har ett eget personregister. Ett sådant register får innefatta endast personer som redan står i någon etablerad förbindelse med den som för registret. Däremot får vägtrafik- registret inte användas för att aktualisera, komplettera eller kontrollera rena marknadsföringsregister. Uppgifter om fordonsägare får även behandlas för uttag av urval av personuppgifter, s.k. urvalsdragning, vilket framförallt blir aktuellt vid direktreklam. Vid urvalsdragning tas vissa uppgifter ut ur registret enligt särskilda urvalskriterier. Det kan exempelvis vara frågan om ägarna till vissa personbilar valda efter kriterierna fabrikat, modell och kommun. I enlighet med regleringen i 11 § PUL kan dock en registrerad person motsätta sig behandling av personuppgifter för direkt marknadsföring. Enligt denna paragraf kan behandling av personuppgifter för sådant ändamål ibland vara otillåten, nämligen om den registrerade hos den personuppgifts- ansvarige skriftligen har anmält att han eller hon motsätter sig sådan behandling. Om någon har begärt en s.k. direktreklamspärr åligger det således den personuppgiftsansvarige att se till att uttag av uppgifter för direkt marknadsföring inte sker. Uppgifter om fordonsägare och den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan enligt FoL får behandlas för fullgörande av sådan tillsyn som avses i 5 kap. 3 a § FoL (prop. 2009/10:32 Fordonsbesiktning s. 76 ff. och 99). Det kan vara fråga om uppgifter om genomförande och utfall av fordons- besiktning, t.ex. uppgifter om namn på den besiktningstekniker som utfört en besiktning eller med avseende på fordonsägare indirekta personuppgifter som registreringsnummer eller chassi- nummer, eller andra uppgifter som behövs för att Transport- styrelsen och SWEDAC ska kunna fullgöra sina tillsynsuppgifter enligt 5 kap. 3 a § FoL. 4.5Direktåtkomst till uppgifter i vägtrafikregistret Nedan följer en kort sammanställning över vad som gäller för direktåtkomst till vägtrafikregistret . Transportstyrelsens tjänster med direktåtkomst till vägtrafik- registret finns i två versioner, en för enbart sökning i registret och en för direktanmälan till registret (i direktanmälan ingår även tjänsten sökning, dvs. Direktanmälan kan endast ske avseende fordonsregistreringen, se 13 kap. FVTR. kan tjänsterna direktåtkomst och direktanmälan ske direkt genom Transportstyrelsen eller via externa informations- förmedlare. Oavsett vem som förmedlar direktåtkomsten ankommer det på Transportstyrelsen att fatta beslut i varje enskilt fall om på vilket sätt och i vilken utsträckning information ur registren får tillhandahållas. Förutsättningarna för direktåtkomst och direktanmälan är reglerade i LVTR och FVTR. Även måste beaktas. Genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) har det s.k. PSI- direktivet införlivats i svensk rätt (se avsnitt 3.7). Lagen innehåller bestämmelser om vidareutnyttjande av information som bl.a. finns hos statliga och kommunala myndigheter. Av 8 § PSI-lagen fram- går att myndigheten får ställa villkor för vidareutnyttjande av information när den tillhandahåller informationen. Sådana villkor ska vara relevanta och icke-diskriminerande för jämförbara kategorier av vidareutnyttjande och får inte i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande. Transportstyrelsen ska följa PSI-lagens bestämmelser när informationsförmedlare utses.