sou · GYB355d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Romers rätt, del 2 5Romers rätt – en strategi för romer i Vårt förslag: Delegationen för romska frågor presenterar som sitt huvudförslag en strategi som ska säkerställa romernas mänskliga rättigheter i . Strategin har tre övergripande mål: att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupper, att häva romers maktunderläge och att reparera romers tillit till majoritetssamhället och över- brygga förtroendeklyftan. Strategin innehåller förslag på åtgärder inom de områden vi bedömt som strategiska för förändringar av romers villkor i samhället. Åtgärderna handlar om att säkerställa romers tillgång till sina mänskliga rättigheter och minoritetsrättigheter. Strategin kräver uthållighet. Vi bedömer att det krävs sär- skilda insatser under en generation, dvs. , för att nå målen. Vår målsättning är att det romska barn som föds ska ha samma förutsättningar för ett gott vuxenliv som sina jämnåriga icke-romska kamrater , och att romers struk- turella och av antiziganism betingade utanförskap därmed ska vara avskaffat. För detta krävs en tydlig politisk målsättning, en effektiv organisation för verkställande och resultatuppföljning samt tillräckligt med resurser. Delegationen föreslår därför att verkställigheten av den nationella strategin för romer anförtros ett sekretariat för romska frågor. Sekretariatet bör bygga på en samrådsmodell och ha fyra regionala sekretariat knutna till sin verksamhet. Sekre- tariatet föreslår också att de resurser som krävs ses som en nödvändig investering för att bryta ett utanförskap som är dyrt för samhället men än mer kostsamt för individen. Romers rätt – en strategi för romer i Romers exkludering är inget nytt fenomen, inte heller utredningar med syfte att förbättra romers situation. Perspektivet har alltid tidigare varit majoritetssamhällets hantering av den andre. Skulden för den uppkomna marginaliseringen har tidigare huvud- sakligen lagts hos offren, romerna själva. Lösningarna har varit majoritetens, romerna har varit objekt och staten det goda familjeöverhuvudet. Vi har sökt ett annat förhållningssätt som baseras på ett rättighetsperspektiv. Vi kan konstatera att romers rättigheter har kränkts genom historien och att de fortfarande inte är tillgodosedda, vare sig de grundläggande mänskliga rättigheterna eller de rättigheter som följer av deras minoritetsstatus. Skuldbördan för detta historiska mönstret och för den aktuella situationen finns hos statsmakten och dess institutioner, inte hos offren, romerna. Romernas situation är ovärdig ett demokratiskt välfärdssamhälle som vårt och det finns inga genvägar till jämlika villkor för romer. Situationen kräver en långsiktig, uthållig och målmedveten politik – en nationell strategi för romer. Delegationen för romska frågor presenterar en modell för en strategi som ska säkerställa romernas mänskliga rättigheter i . Strategin har tre övergripande mål; att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupper, att häva romers maktunderläge, att reparera romers tillit till majoritetssamhället och överbrygga förtroendeklyftan. Delegationen bedömer att målen kan nås – en gene- ration – och våra förslag tar sin utgångspunkt i den situation som råder, de behov som kan överblickas, de åtgärder som krävs, som ett första steg. Strategin behöver anförtros en motor, en institution som inte är permanent men ändå långsiktig. Som inte är en myndighet för romska frågor utan ett samordningsorgan mellan de instanser som ansvarar för romastrategins olika delar. Som inte är en bidrags- givande instans men ändå har ett avgörande inflytande på hur roma-medlen används. Som inte är ett renodlat myndighetsorgan, Romers rätt – en strategi för romer i inte heller en romsk representation utan ett organ byggd på sam- rådsprincipen. Som inte ansvarar för de minoritetspolitiska målen men för att främja romers mänskliga rättigheter. Som ökar romers delaktighet men inte ersätter en romsk egen representation. I FN:s deklaration om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter sägs att deklarationen syftar till att genomföra de mänskliga rättigheterna så som de kommer till uttryck i alla FN-dokument och att dekla- ration ska garantera än mer effektivt att dessa dokument genom- förs för nationella minoriteter. Minoritetsrättigheterna förstärker alltså möjligheten för personer som tillhör minoriteter att tillvarata sina mänskliga rättigheter. Romer i lever under sämre förhållanden än genomsnittet – därför att de är romer. Den bild som framträder i de utredningar som delegationen tagit fram och i övriga utredningar som gjorts av andra aktörer på det sociala och ekonomiska området är entydig: Romer nekas full tillgång till de sociala och ekonomiska rättig- heterna. Romer har inte heller haft full tillgång till sina politiska och medborgerliga rättigheter, då romer i bara sedan någon generation kunnat rösta och delta i val samt via egna organisationer erbjudits dialog med statsmakten. Romer i är fattiga på både social och ekonomisk välfärd och fattiga på makt och inflytande. har ett oåtgärdat inrikes underutvecklingsproblem orsakat av rasistiska strukturer som berör hela den nationella minoriteten romer om cirka 50 000 per- soner. Så är situationen och så var situationen då delegationen fick i uppdrag att utreda romers situation i genom att inhämta, sammanställa, analysera och redovisa erfarenheter och kunskap som finns på området samt lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället skall kunna förbättras. Romers rätt – en strategi för romer i 5.3En strategi för romer i Delegationen har ställt upp tre mål för en nationell strategi som inom en generation ska förbättra romernas livsvillkor i samhället så att de kan jämställas med majoritetsbefolkningens. Strategin har tre övergripande mål: att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupper, att häva romers maktunderläge, att reparera romers tillit till majoritetssamhället och överbrygga förtroendeklyftan. De tre målen hänger nära samman. Ett kan inte genomföras utan de andra två. Alla krävs för att garantera romers mänskliga rättigheter. Att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupper bygger på att diskrimineringen och den strukturella antiziganismen bekämpas. Då krävs att de antiziganistiska strukturerna i samhället blir synliga, och att en skamtröskel för antiziganistiska attityder och handlingar etableras, vilket förutsätter en genomlysning av det förflutna, det vill säga en om de historiska övergreppen mot romer. Det krävs också ett starkare romskt del- tagande, att romer tar sig ton både genom egna organisationer och egen representation, olika samrådsformer och genom representa- tion i majoritetssamhällets beslutande församlingar. Att häva romers maktunderläge handlar till stor del om välfärds- satsningar som utbildning och bättre försörjningsmöjligheter, att mota tillbaka antiziganismen men också om att skapa förutsätt- ningar för en vilja att delta, det vill säga en reparerad tillit från romer gentemot majoritetssamhället. Att reparera romers tillit till samhället hänger intimt samman med att stänga välfärdsklyftan. Romer måste känna sig trygga i majoritetssamhället och uppleva att deras intressen tas tillvara och deras säkerhet garanteras av statsmakten, för att fullt ut våga satsa på en social och ekonomisk integration. Stöd till den romska iden- titeten och kulturen, garantier för romers rättigheter till utbildning och etablerande av former för delaktighet och inflytande är viktiga pusselbitar liksom en försoningsprocess som gör upp med det förflutna. Detta skulle skapa förutsättningar för ett nytt samhälls- kontrakt mellan romer och majoritetssamhället. Med detta vill vi säga att det är en komplicerad sak att reparera försummelse och övergrepp och reparera relationen Romers rätt – en strategi för romer i mellan romer och majoritetssamhället, och att våra förslag ska ses som en helhet. Sammantaget utgör delegationens förslag för att uppfylla dessa målsättningar en nationell strategi för romer. Strategin kommer att omfatta en rad åtgärder som knyter an till romernas självklara mänskliga rättigheter och det krävs en mål- medveten uthållighet. Vi har utgått ifrån att det krävs särskilda insatser under uppskattningsvis – en generation. Delegationen föreslår att uthålligheten anförtros ett sekretariat som bygger på en samrådsmodell och att fyra regionala sekretariat underställda det centrala sekretariatet även ska inrättas. 5.3.1Att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupper Många romer i befinner sig i ett starkt utanförskap. En majoritet av romer i saknar komplett grundskoleutbildning och fotfäste på arbetsmarknaden. Delegationen erfar att medellivs- längden är lägre, bostadsstandarden är sämre och diskrimineringen på arbetsmarknaden, bostadsområdet och i det offentliga rummet är större för romer än för någon annan grupp i samhället. Det råder således ett välfärdsgap mellan romer och andra svenskar. Grundläggande ekonomiska och sociala rättigheter som rätt till utbildning, bostad och har förnekats romer även när de förverkligats för andra grupper, och ända in i modern tid. Välfärdsgapet är så allvarligt att man kan förutsäga att barn som föds i en romsk familj i sannolikt inte kommer att få en fullständig grundskoleutbildning, inte kommer att kunna få ett fotfäste på arbetsmarknaden och kommer att dö tidigare än sina generationskamrater. Denna situation är oacceptabel, inte minst ur ett mänskliga rättighetsperspektiv. Den har skapats dels historiskt genom en aktiv och medveten marginalisering av romer från samhällets sida med rötter i en djupgående antiziganism, och dels i modern tid genom en passiv underlåtenhet från statens sida att garantera mänskliga rättigheter för romer. Situationen har också ett inslag av missriktad statlig välvilja, som när möjligheten att bli bofast kombinerades med ett offentligen uppmuntrat bidragsberoende som ersättning för de traditionella yrken och försörjningsmodeller romer tvingades överge i och med bofastheten. Romers rätt – en strategi för romer i I viss utsträckning ter sig den sociala och ekonomiska situa- tionen mindre dramatisk för de romer som räknar sig till resande- gruppen. Delegationen erfar att utanförskapet har en annan karak- tär: bofastheten har äldre rötter, vilket gör att graden av integration är högre men också graden av assimilation. Då romer som räknar sig som resande i högre grad än andra romer har levt i nära kontakt med majoritetssamhällets institutioner eftersom de i högre utsträckning varit helt eller delvis bofasta, har trakasserierna och förföljelserna också sett delvis annorlunda ut. Tvångsomhändertagande av barn, tvångssteriliseringar, utsatthet i skolan och i bostadsområden och inom rättsväsendet är en påtaglig och levande del av både enskilda individers personliga historia och gruppens historia. Delegationen erfar att det sociala stigma det historiskt inneburit att tillhöra resandegruppen lett till att många valt att inte tala om sin bakgrund, inte använda sitt språk eller ens berätta för nästa generation om sitt ursprung. En parallell kan här ses med de judar som efter att ha överlevt Förintelsen valde att skydda sina barn genom att dölja sin etniska identitet i rädsla för nya förföljelser. Bo Hazell i tidskriften : För att skydda sina barn har många resande tigit om sin historia. För om barnen själva inte vet något om sitt ursprung kan inte heller klass- och skolkompisar känna till deras bakgrund. Och slipper de höra glåpord som tattare, tattarunge, och tattarpack. Situationen kan inte reformeras bort med hjälp av enstaka projekt, vilket varit strategin. Det behövs mer kraftfulla åtgärder för att driva och lyckas med ett förändringsarbete: en tydlig politisk målsättning som startnyckel, ett sekretariat som motor och resurser som bränsle för arbetet. Delegationen har formulerat mål för de områden vi bedömt som anser ska ingå i en strategi för romer i . Vi presenterar målen i avsnitten nedan. För vart och ett av de områden vi aktualiserar – rätt till delaktighet och inflytande, rätt till utbildning, rätt till arbete, rätt till bostad, rätt till hälsa och social välfärd, rätt till språk, rätt till kultur, rätt att inte bli diskriminerad och försoning – presenterar vi våra förslag. I kapitel 6–14 ger vi bakgrunder och utvecklar vår argumentering för de olika förslagen. Romers rätt – en strategi för romer i Rätt till delaktighet och inflytande Romer ska ta plats som fullvärdiga medborgare i . Romers delaktighet i och inflytande över samhället ska säker- ställas. Fler romer ska rösta. Fler romer ska bli förtroendevalda. En ny generation romska aktivister ska kunna etablera sig. Romska föreningar ska ha fler medlemmar och bättre orga- nisatorisk förmåga, i högre grad kunna utgöra mötesplatser för romer och bidra till att romer deltar mer i samhället. Kommuner med romer bland sina invånare ska ha stabila samrådsformer. Det ska finnas nationella och regionala samrådsorgan för romer Alla myndigheter som hanterar frågor som rör romer ska ha permanenta mekanismer för samråd med romer. Forum för romsk egenmakt ska skapas, i första hand för kultur- frågor. Romer ska ha en egen representation som kan tala för romer som minoritetsgrupp och som kan vara organ för självstyre. Romer måste ta ledningen och makten över sina liv. Det förutsätter både egen romsk organisering, att romer har förutsättningar att delta i politik och samhällsliv och att samhället garanterar former för romskt inflytande. Vi ser att den utveckling som ska säkerställa romernas rätt till delaktighet och inflytande är beroende av romska ledare och nya generationer romska aktivister. De åtgärder vi förordar är: -Att ges i uppdrag att etablera Engage- mangsguider för unga romer för att stödja unga romers del- aktighet, inflytande och etablering i samhället. -Att uppdra åt att etablera en romsk ung- domsledarakademi. -Att i ges i uppdrag att verka för ökat romskt deltagande i politiken, såväl röstdeltagande som aktivt deltagande i politiska partier och ökad representation som Romers rätt – en strategi för romer i I uppdraget ska ingå att inleda en dialog med riksdagspartierna om hur romskt politiskt deltagande kan öka. -Att ett särskilt demokratistödsanslag inrättas till i , för stöd till ökat romskt politiskt deltagande. -Att i uppdras att i samråd med romska föreningar upphandla ett program i syfte att öka romers valdel- tagande och därvid öppna möjligheten också för internationella organisationer att lämna anbud. -Att det till det ekonomiska stödet till romska civilsamhälles- organisationerna kopplas ett organisatoriskt stöd så att före- ningslivet kan utvecklas ytterligare. -uppdras att anordna utbildning i för- eningsteknik samt ge rådgivning till romska föreningar. -Att regeringen, via det föreslagna sekretariatet för romska frå- gor, fortsätter en dialog med romer om möjligheten att inrätta en officiell romsk representation i syfte att kunna lägga fram ett lagförslag på detta område under nästa mandatperiod. -Att det föreslagna sekretariatet för romska frågor, till dess att en romsk representation existerar, fyller rollen som nationellt samrådsorgan i enlighet med ramkonventions krav på samråd och delaktighet för minoriteter. -Att sekretariatet för romska frågor uppdras att följa upp bil- dandet av lokala eller kommunala samrådsorgan. Alla romska barn ska ha grundskolekompetens. Lika många romska ungdomar som genomsnittet i riket ska slutföra gymnasiestudier. Lika många romska ungdomar som genomsnittet i riket ska studera på högskolenivå och få universitetsexamina. Alla vuxna romer som inte har grundskolekompetens ska kunna skaffa sig det utan ekonomiska eller andra hinder. Alla romer ska kunna läsa och skriva. Romers rätt – en strategi för romer i Utbildning är det enskilt viktigaste området i en nationell strategi för romer. Ingen förändring kan komma till stånd om inte romska barn får möjlighet att som ett minimum uppnå grundskole- kompetens. Samhällsdeltagande, möjligheter på arbetsmarknaden, hälsosituationen och kunskapen om sina rättigheter – det mesta hänger på att romers rätt till utbildning kan tillgodoses. Den viktigaste och självklara åtgärden som krävs är att skolans huvudmän tar sitt ansvar för att skolplikten i praktiken blir en plikt för skolan och en rätt för eleverna. Utöver detta konstaterande anvisar vi följande åtgärder: -Att får i uppdrag att inom ramen för sin kvalitetsgranskning särskilt granska modersmålsundervisning i förskola/förskoleklass, grundskola samt studiehandledning för elever med romsk språk- och kulturbakgrund. -Att får i uppdrag att i samråd med romska före- trädare göra en beskrivning och analys av situationen för romska barn i förskola/förskoleklass. -Att ett statsbidrag inrättas för att kommunerna i samråd och samarbete med den romska minoriteten i kommunen ska kunna genomföra olika åtgärder och insatser inom förskola/förskole- klass samt i syfte att förbättra den romska mino- ritetens utbildningssituation, till exempel anställa romska lärar- assistenter. -Att får i uppdrag att i sam- verkan med Barn- och elevombudet, och leda en sammanhållen insats för att skapa trygga förhållanden för romska barn i skolan. -Att ett statsbidrag inrättas för kompetenshöjande utbildnings- insatser för kommunalt anställd personal med romsk språk- och kulturbakgrund. -Att Statens skolinspektionen får i uppdrag att inom ramen för sin kvalitetsgranskning särskilt granska måluppfyllelsen vad gäller grundskolekompetens för elever med romsk språk- och kulturbakgrund och kommunernas stöd åt de romska eleverna. -Att ett statsbidrag inrättas för utbildningsanordnare inom studieförbund, folkhögskolor samt kommunala vuxenutbild- ningar för utbildningar anpassade för elever med romsk språk- och kulturbakgrund Romers rätt – en strategi för romer i -Att möjligheterna till avskrivning av studiemedelsskulder för grundvux-studier för personer med romsk språk- och kultur- bakgrund utreds i särskild ordning. Uppdraget ska även omfatta att utreda vilka möjligheter det finns till full bidragsfinansiering av grundvux-studier för personer med romsk språk- och kultur- bakgrund. -Att ett särskilt statsbidrag inrättas för produktion av läromedel i chib för alla nivåer inom skolväsendet. och ska i samverkan med planera och ansvara för läromedel med rätt nivåer och i tillräck- lig omfattning i samtliga varieteter produceras för olika använd- ningsområden. Fler romer ska kunna försörja sig själva. Diskriminering av romer på arbetsmarknaden ska upphöra. Fler romer ska starta och driva företag. Fler romer ska vara anställda inom stat och kommun. Romska kvinnor ska ha bättre förankring på arbetsmarknaden, Arbetslösheten bland romer ska inte avvika från arbetslösheten i genomsnitt. Romska ungdomar ska vara lika etablerade på arbetsmarknaden som ungdomar i genomsnitt. Den omfattande diskrimineringen av romer på arbetsmarknaden och svårigheterna att etablera sig när man har en undermålig skolunderbyggnad fungerar som två stora slussar in i ekonomiskt och socialt utanförskap. Delegationen ser rätten till arbete som ett nyckelområde i den nationella strategin för romer, och föreslår: -Att samhället tar sitt fulla ansvar för uppföljningen av romska ungdomars övergång från utbildning till arbete och att särskilt uppmärksamma behovet av stöd under den övergångsfasen -Att arbetsförmedlingen får i uppdrag att särskilt uppmärk- samma unga romers situation på arbetsmarknaden -Att ett statsbidrag inrättas för att kommunerna i samarbete med arbetsförmedlingen utarbetar och genomför långsiktiga åtgärds- Romers rätt – en strategi för romer i program för romska ungdomars etablering på arbetsmarknaden i form av mer eller mindre permanenta program som avses fungera under . -Att arbetsförmedlingen hanterar dessa bidrag i samråd med sekretariatet för romska frågor, som har i uppdrag att fungera som motor och ansvarigt organ för dessa processer, samt rapportera resultatet tillbaka till regeringen. -Att det i utformandet av åtgärdsprogrammen beaktas möjlig- heten att inrätta särskilda mentorer/brobyggare som fungerar som extra stöd och brygga mellan de romska ungdomarna och samhällets stödfunktioner. -Att det i utformandet av åtgärdsprogrammen beaktas att prak- tikplatser är ofta en ingång till anställning. -Att får i uppdrag att utveckla modellen Navigatorcentrum för att särskilt beakta romska ungdomars behov. -Att verksamhet med yrkesinriktat mentor- skap ska utökas med ett särskilt uppdrag för unga romer i syfte att underlätta deras etablering i arbetslivet -Att får i uppdrag att ge stöd till organisa- tioner inom civil sektor och branschorganisationer som vill utveckla mentorskap för unga romer i syfte att underlätta unga romers etablering i arbetslivet. -Att det sker en koppling mellan romers utanförskap på arbets- marknaden och det utvecklingsarbetet och att detta tydliggörs i den förordning om urbant utvecklingsarbete som planeras ersätta den nu gällande förordningen.1 -Att regeringen inom ramen för en eventuell fortsättning av satsningen på kvinnligt företagande öronmärker medel fram- förallt till för stöd till romska kvinnor i att starta egen verksamhet och stöd till kvinnliga egenföretagare med låg utbildningsnivå. -Att regeringen i samband med översynen av direktiven för för perioden –2020 verkar för att man inom 1 gällande förordning trädde i kraft och gäller till utgången av 2010. Romers rätt – en strategi för romer i ramen för strukturfonderna utvecklar program för mikro- krediter till romska kvinnor. -Att regeringen tar initiativ till ett högnivåmöte med kommis- sionen för att kunna diskutera hur kan använda sig i högre utsträckning av strukturfonderna för att förbättra romers situation bland annat på arbetsmarknaden. -Att regeringen i samband med översynen av direktiven för fonderna verkar för att de blir mer flexibla och mer tillgängliga för romer och organisationer som arbetar med romer och att insatserna kan löpa över och förnyas så att struktur- fonderna i realiteten kan utgöra ett viktigt stöd för de nationella regeringarnas strategier för romer och för att häva romers utanförskap. -Att ges i uppdrag att utarbeta ett nationellt program för romers företagande, där hälften av medlen avsätts för kvinnoinriktade insatser. -Att i samband med detta uppdras att genomföra en kartläggning av hur entreprenörskapet och egenföretagandet ser ut bland romer samt beskriva framgångsfaktorer för entre- prenörskap och nyföretagande. -Att fortsatt stöd utgår till projekt för romska kvinnors situation på arbetsmarknaden och kvinnligt entreprenörskap i enlighet med det projektstöd som administreras av Folkbildnings- rådet. -Att samtliga dessa åtgärder sker i samarbete med romer och om möjligt med anställda romer i programmen. Romer ska ha en bostadsstandard som överensstämmer med genomsnittlig standard i riket. Diskriminering av romer hos allmännyttiga och privata bostads- bolag ska upphöra. Diskriminering av romer vid köp av lägenheter i t.ex. bostads- rättsföreningar ska upphöra. Romers rätt – en strategi för romer i De kommunala bostadsbolagen och privata hyresvärdarna måste uppmärksamma de romska gruppernas förutsättningar. I kom- muner med många romska invånare bör man arbeta med en samhällsplanering som analyserar problemen och underlättar romernas möjligheter att stabilisera sin ekonomi för att kunna hitta långsiktiga lösningar. Eftersom bostadsproblemen hör så tätt samman med arbets- marknadsfrågorna bör kommunernas handläggare arbeta med hel- heten, alternativt i nära samordning mellan olika enheter. Sam- ordningen gynnar också möjligheterna till stabil skolgång för barnen, vilket underlättas om familjerna har ett tryggt boende. Det bör också finnas förutsättningar för projektering av nya typer av bostäder lämpliga för generationsboende. ges i uppdrag att beskriva romers bostadssituation i med förslag till åtgärder Rätt till hälsa och social välfärd Ohälsotalen bland romer ska inte vara högre än genomsnittet.