sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — För att detta ska vara möjligt krävs ett nära samarbete mellan skola och arbetsliv på alla nivåer. Regeringen delar vår uppfattning att kvalitetsfrågorna behöver uppmärksammas särskilt inför införandet av den nya gymnasiala lärlingsutbildningen och framhåller att de utbildningskontrakt som ska upprättas kan vara ett viktigt instrument för en sådan kvalitets- säkring. Målet måste vara att skapa en yrkesutbildning som är efterfrågad av såväl elever som av den arbetsmarknad den är riktad mot. För att detta ska ske måste utbildningen ha ett aktuellt och relevant inne- håll och i övrigt vara utformad och genomförd på ett sätt som ger ett gott utgångsläge för fortsatt lärande. Det finns stora framtida utmaningar vad gäller yrkesutbildningens kvalitet. Statens skolinspektions kvalitetsgranskning av gymnasie- skolans yrkesförberedande utbildningar visar på allvarliga brister i den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen (rapport 2011:2). Granskningen omfattar inte gymnasial lärlingsutbildning utan den arbetsplatsförlagda delen som är en del av den traditionellt utforma- de gymnasiala yrkesutbildningen (APU). Bristerna som beskrivits av Skolinspektionen är av sådan art och omfattning att det finns anledning att uppmärksamma problematiken inför införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det stora intresset för gymnasial lärlingsutbildning kan snabbt avta om kvalitetsfrågorna inte får en tillfredsställande lösning. Det arbetsplatsförlagda lärandets kvalitet Det mest grundläggande kravet på kvalitet i utbildningen är natur- ligtvis att lärlingseleven verkligen får lära sig ett yrke och inom detta kan behärska de vanligen förekommande arbetsuppgifterna. Därigenom blir lärlingen anställningsbar även om ingen grundläg- gande yrkesutbildning torde ge kunskaper och färdigheter inom alla yrkets alla förekommande arbetsuppgifter. Detta krav får anses vara tillgodosett genom utformningen av ämnesplanerna för yrkeskurser- na och genom att de har tillkommit i dialog med berörda arbets- marknadsparter. Nästa del, som är mer komplex, är att ta reda på vilka delar som kan genomföras på arbetsplatser respektive i skol- miljö. Genom kravet att minst hälften av utbildningen ska äga rum på en arbetsplats ställs stora krav på denna, eller dessa om eleverna roterar mellan flera arbetsplatser. Ett grundläggande krav är att yrkesutbildningen på företaget kan läggas upp så att målen för utbildningen kan uppnås vilka i huvudsak utgör kursinnehållet i ämnesplanerna. Den enskilda lärlingsplatsens kvalitet och elevernas villkor hänger starkt samman med handledarnas insatser. Tillgång till engagerade handledare med gedigen kompetens hos handledarna är av vital betydelse för utbildningen. Handledarskapet och hand- ledarutbildningen bör därför uppvärderas trots att man på politisk nivå inte har velat lägga fram ett förslag om obligatorisk handledar- utbildning. Förutsättningarna för utbildningen ska sedan kodifieras i ett utbildningskontrakt för varje elev. Kravet på ett formellt ut- bildningskontrakt kan förhoppningsvis leda till en tidigare och bättre dialog mellan huvudmannen/skolan och arbetsplatsen om utbild- ningens innehåll på skola och arbetsplats. Enligt gymnasieförordningen skulle den arbetsplatsförlagda utbild- ningen (under försöksverksamheten) vara kursplanestyrd utbildning och genomförs på en arbetsplats utanför skolan. APU ska således handla om utbildning och inte praktik. För att utgöra undervi- sningstid ska, enligt samma inledande bestämmelser i gymnasie- förordningen, arbetet planeras av lärare och elever tillsammans och genomföras under lärares ledning. Detta innebär att skolan måste planera för och följa upp elevens lärande och yrkesförberedelse i relation till de kursplaner som tagits fram i samverkan med arbets- livets olika branscher. Skolinspektionen har i granskningen sett att de flesta skolor och program anordnar 15 veckors APU till sina elever. Dock misslyckas skolorna ofta med att försäkra sig om att APU är kursplanestyrd. Granskningen visar till exempel att sko- lorna i de allra flesta fall inte planerar APU:n i syfte att uppfylla kursplanernas mål. Istället stannar skolornas ambition vid att välja efter program och elevens individuella inriktning och det blir därmed den enskilda arbetsplatsens inriktning och behov som styr vad eleven får göra på sin APU. Många skolor har dokument, checklistor och bedömningsunder- lag som kommuniceras till arbetsplatserna och som skolan menar ska styra vad eleverna får göra på arbetsplatsen. Det är dock ofta fråga om relativt vagt formulerade mål och bedömningspunkter som vanligen handlar om elevernas personliga egenskaper och beteende. Då många skolor inte uppfyller kraven som gäller samverkan skola och arbetsliv samt arbetsplatsförlagt lärande, finns det anledning att eftersträva ett förtydligande av lagstiftarens intentioner på detta område. De allra flesta skolorna uppger att det är viktigt för kvaliteten på allt arbetsplatsförlagt lärande att läraren gör regelbundna arbets- platsbesök under elevens arbetsförlagda perioder. Vid besöket får läraren möjlighet att följa upp elevens kunskapsutveckling men också en uppfattning om eleven är nöjd med sin utbildningsplats. Av Skolinspektionens granskning framgår att det är vanligt att lärarna har som målsättning att besöka eleverna under deras APU-perioder. Ofta är dock besöken av informell karaktär, och många lärare uppger att syftet med besöken är att försäkra sig om att allting fungerar som det ska, inte att följa upp elevens utveck- ling i förhållande till kursinnehåll och mål. Flera skolledare och lärare menar att det är skillnad på inställ- ningen till utbildningen hos de centrala branschorganisationerna och de företag skolan är satt att samverka med på lokal nivå. Sko- lorna uppger att möjliga förklaringar till detta kan vara arbetsplats- ernas höga arbetsbelastning och att varje förlorad arbetstimme också är förlorad inkomst. Trots att flera skolor menar att de befinner sig i en sorts bero- endesituation gentemot företagen visar Skolinspektionens gransk- ning att skolorna i många avseenden kan förbättra sin egen kom- munikation med arbetslivet. För att en kursplanestyrd APU av god kvalitet ska kunna erbjudas är det viktigt att skolans ledning och lärare är införstådda med vad som menas med en arbetsplatsförlagd utbildning men också att de kan förmedla detta till handledarna på arbetsplatserna. Många handledare vill också ha tydligare instruk- tioner från skolorna om vad som förväntas av dem som handledare. Det förekommer också handledare som efterlyser större professiona- litet från skolans sida, att lärarna ska komma ut till arbetsplatserna oftare för att se vad eleven faktiskt lärt sig. Skolinspektionens granskning visar att skolor sällan inkluderar vare sig APU:n eller annan samverkan med arbetslivet i sitt kvali- tetsarbete. Skolorna har ofta ingen, eller bristfällig, kunskap om vilka konkreta kvalitetskrav arbetslivet har på utbildningen och APU:n. Detta innebär i många fall att skolorna saknar information och kunskapsgrund för att kunna bedriva ett aktivt förbättringsarbete inom dessa områden. Ofta är kvalitetsarbetet informellt och styrs av lärares och rektorers oskrivna arbetsrutiner, kvalitetskrav och initiativ. I den skolförlagda yrkesutbildningen kan undervisningen läggas upp efter vilka moment eleverna enligt ämnesplanerna behöver lära sig och i den ordning som är mest optimal ur inlärningssynpunkt för eleven. På arbetsplatsen måste utbildningsmomenten anpassas till de på arbetsplatsen aktuella arbetsuppgifterna och lärlingens förmåga att delta i dessa. Ju eleven vistas på arbetsplatsen ju tydligare blir detta, varigenom även APU/APL och gymnasial lärlingsutbildning skiljer sig åt. Viktigt för att lärlingsutbildningen ska kunna fungera bra är att företagets arbetsuppgifter har en bredd som någorlunda motsvarar det yrke lärlingen ska utbilda sig för. Konjunkturläge, branschstruktur och geografiskt läge kan vara fak- torer som spelar roll för om eleven kan få med sig alla moment i yrket. Långt ifrån alla företag kan uppfylla detta och därmed utnyttjas som lärlingsföretag. Olika modeller och hjälpmedel för kvalitetssäkring har utveck- lats i de länder och branscher där lärlingsutbildning förekommer. En vanlig modell för kommunikation och bedömning går via en lärlingsbok, som ibland är starkt formaliserat i sin upp- läggning, som ett officiellt dokument. kompletteras eller ersätts den med loggböcker eller en elektronisk blogg, där eleven redovisar sina aktiviteter och erfarenheter på främst arbetsplatsen. Den går i stora drag ut på att lärlingen redovisar vilka moment som utförts och får handledarens underskrift på detta i sin lärlingsbok. Genom att använda lärlingsböcker kan det bli enklare för den en- skilda eleven att få en tydligare bild av vilka kunskaper och färdig- heter som krävs för att uppnå målen i utbildningen. Dessutom kan handledare och yrkeslärare kontinuerligt följa lärlingens framsteg och utveckling. Genom en lärlingsbok med särskild kursupplägg- ning kan också en individuell anpassning av utbildningen ske. Det är viktigt att göra en seriös analys av om det är möjligt att lära sig hela yrket på detta företag innan en elev påbörjar en lärlings- utbildning där. Det finns fler faktorer, som har betydelse för kvali- tetssäkring av lärlingsutbildningen, en sådan faktor är handledningen av eleverna på arbetsplatsen, som vi tidigare behandlat. Handledaren kommer ha en viktig roll i både i kontakterna med skolan och i kvalitetssäkringen av utbildningen. En annan viktig faktor för hur utbildningen bör läggas upp gäller lärlingens förkunskaper. Många företag har i våra enkäter och intervjuer uppmärksammat detta. Lärlingsutbildning bygger på ett nära samarbete mellan skola och arbetsgivare. En av skolans viktiga uppgifter är att ge eleverna tillräckliga breda förkunskaper för att kunna tillägna sig den gymnasiala lärlingsutbildningen. Många skolor arbetar med någon form skolförlagd introduktionsperiod. För att den ska bli meningsfull behöver längden på denna sannolikt variera både mellan olika utbildningar och mellan enskilda elever. Lärlingsutbildningarna måste utformas så att det är möjligt att bedöma om eleven verkligen når de nationellt fastställda målen. Skolan har det yttersta ansvaret för att detta sker och måste avsätta tid för att följa upp elevens resultat. Eleverna själva har små möj- ligheter att bedöma vilka moment som bör ingå i utbildningen. Olika stöd för kvalitetssäkring bör därför användas. I de länder och inom de branscher där lärlingsutbildning förekommer i större ut- sträckning finns många exempel att hämta. Ett exempel är bl.a. en lärlingsbok, där lärlingen redovisar vilka moment som utförts och får arbetsgivarens underskrift på detta. Genom att använda lärlings- böcker, som bl.a. finns inom traditionella lärlingsyrken, och som vi tagit del av i kan det bli enklare för den enskilda eleven att få en tydligare bild av vad som krävs för att uppnå målen i utbildningen. Dessutom kan handledare och yrkeslärare kontinuerligt kunna följa lärlingens framsteg och utveckling. Slutligen utgör yrkesexamen ett gemensamt mål för alla yrkeselever. Kvalitet innebär också att lärandet får ta tid. Det är skillnad mellan produktion och utbildning. Även om utbild- ningen sker i produktionen är det viktigt att det existerar ett tillräck- ligt tidsutrymme för inlärning. Avvägningen mellan vad som kan ske i skolan respektive arbetsplats kan därför ibland vara grannlaga. Även i en ren arbetsplatssituation måste sådana situationer bedömas. Det kan t ex handla om direkta kundkontakter eller situationer där verksamheten är objektsanknuten och kan äga rum hos kunden. Ett minimikrav är dock att elevens tid på lärlingsföretaget inte bara är ren produktion, utan att även utrymme för lärande och reflektion ges. 7.3Statsbidragets användning och ersättningsfrågan Ett riktat statsbidrag har utgått med högst per ianspråk- tagen lärlingsplats samt läsår till skolhuvudman inom lärlingsutbild- ningen. –10 fanns dessutom ett särskilt statsbidrag för handledarutbildning om högst per utbildad och anlitad hand- ledare. Statsbidraget till försöksverksamheten med gymnasial lärlings- utbildning har varit en resurs utöver den ordinarie finansieringen. har huvudmannen helt kunnat besluta vad bidraget ska användas till. Efter då bidragets förutsätt- ningar ändrades kan man konstatera att huvudmännen redovisar be- tydligt större kostnader för ersättning till arbetsgivare . uppföljning visade att av det extra statsbidraget under första försöksåret, och under det tredje försöksåret () av det totala bidraget vid de offentliga skolorna hade använts till att ersätta medverkande företag. Vid de fristående skolorna hade nästan inget alls, varken år ett eller två, använts för ersättning till arbetsgi- vare medan motsvarande siffra hos de fristående huvudmännen år 3 () var . framhölls i Budgetproposi- tionen inför försöksverksamheten att För varje lärling utbetalas ett statsbidrag på , som främst avser att täcka företagens kostnader för utbildningen. En dramatisk förändring i kostnadsfördelningen har skett genom de nya reglerna för statsbidragets användning . Förordningsändringen innebar att huvudmannen kan rekvirerar bidrag för två olika kostnadsslag; utvecklingskost- nader och ersättning till arbetsgivare som har tagit emot lärlings- elever. Utvecklingskostnaden som tillfaller skolhuvudmannen är maximerad till per elev och läsår. Mellan och har den totala andelen av ersättning till arbetsgivare för offentliga huvudmän ökat från till . För de fristående huvudmännen är förändringen ännu mer markant, med en ökning från hösten . Ökningen av bidragsdelen torde vara en följd av att det enligt för- ordningen inte längre finns utrymme för huvudmannen att själv behålla hela bidraget. är första gången de fristående huvudmännen har använt en högre andel av bidraget som ersättning till arbetsgivare än de kommunala huvudmännen. Även för den permanenta lärlingsutbildningen från /12 gäller i stort motsvarande regler enligt förordningen (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. beslutar om och utbetalar statsbidraget. Ett villkor för bidrag är att utbild- ningskontrakt för de elever ansökan avser har tecknats. Frågan om ersättning är komplex och synen på ersättning och dess storlek skiljer sig åt både mellan olika branscher och mellan stora och små företag. Som tidigare framhållits tycks ersättningen och dess storlek generellt sett spela en liten roll för företagens be- slut att delta i försöket och påverkar inte den dagliga utbildningen på arbetsplatserna. Huvudmännen är heller inte tvungna att ersätta arbetsgivare men i och med att huvudmannen kan ansöka om bi- drag för ersättning till arbetsgivare påverkar det huvudmännens användning av bidraget. Det är upp till huvudman och arbetsgivare att komma överens om storleken på ersättningen och vilka kost- nader som ersättningen ska täcka. 7.4Fortsatt stöd till företag och huvudmän Nationella lärlingskommittén har tillkommit för att bl.a. ge råd och stöd till företag, lärlingsråd och huvudmän avseende gymnasial lärlingsutbildning. Kommitténs viktigaste redskap för att ge sådant stöd har varit vår hemsida (). Under rubriken stödmaterial finns mycket verksamhetsanknutet material med tips, mallar för avtal och kontrakt samt checklistor. Även våra konferenser, både de egna Nationella Lärlingskonferen- serna och externa konferenser, som vi medverkat vid har fyllt samma syfte. Vid våra överläggningar med företrädare för företag och branschorganisationer i flertalet branscher har behoven av fort- satt nationellt stöd varit påtagligt och vi har försökt ta tillvara erfarenheter och utveckla idéer om hur ett sådant stöd skulle kunna utformas för att uppnå högre kvalitet inom gymnasial lärlingsut- bildning. Även olika uppföljningar av försöksverksamheten tyder på ett behov av ett fortsatt stöd till företag och huvudmän även efter att Kommittén har avvecklats och utbildningen blivit nu reguljär. Ett medel för detta vore att etablera ett Nationellt lärlingsråd, alt. yrkes- utbildningsråd, i enlighet med vårt tidigare förslag. Ett sådant råd skulle även ha mer övergripande uppdrag i form av dialog mellan myndigheter, skolor och branscher. 7.5Utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen och vilka arbetsplatser som kan medverka I avsnitt 5.2 har vi redovisat lärlingsutbildningens tillväxt och om- fattning under den treåriga försöksperioden. Vi kan konstatera att deltagarantalet för lärlingar nu är större än någonsin . I den skolpolitiska debatten har frågan om en fortsatt utbygg- nad av den gymnasiala lärlingsutbildningen varit aktuell. Kommittén har genom sina tidigare företagsstudier granskat vilka faktorer som har betydelse för en utbyggnad. Vi har även tillsammans med SCB undersökt om det finns en potential att utöka lärlings- utbildningens volym. I Budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) uttrycker Regeringen sin vilja att –2014 satsa på att skapa 30 000 lärlingsplatser inom gymnasie- skolan. Skolor som anordnar lärlingsplatser får ett stimulansbidrag, som till övervägande del ska fördelas till arbetsplatser där lärlingen genomgår sin utbildning. Regeringen föreslår att avsätts för gymnasial lärlingsutbildning i den nya gymnasieskolan . , 2013 och 2014 beräknar regeringen att , , respektive avsätts för ändamålet. En intressant frågeställning är om et finns en potential för en sådan utveckling som regeringen målar upp. Arbetsplatsers inställning till gymnasielärlingar 2011 Nationella lärlingskommittén har i samarbete med SCB genomfört en attitydundersökning om företags inställning till att ta emot lärlingar från gymnasieskolan. har på upp- drag av gjort en översiktlig analys och resultat- sammanställning av undersökningsmaterialet. Utifrån det material som SCB har levererat till Nationella lärlingskommittén (rådatafiler, frekvenstabeller, teknisk rapport m.m.) har CMA bearbetat och analyserat undersökningsdata. Information om försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar? av företagen uppger att de har fått information om försöksverksamheten. Stora och medelstora företag har i signi- fikant högre grad än små företag fått information om försöksverk- samheten med lärlingar. uppger att de ändå känner till verksamheten trots att de inte har fått någon information. Men huvuddelen, , har inte fått någon information eller vet inte om detta. Att verksamheten är föga känd är naturligtvis av stort intresse inför det fortsatta utvecklingsarbetet. Figur 1 /organisationen fått någon information, skriftlig eller muntlig, om försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar? Nej, men vi känner ändå till att den finns Bland de företag som fått information om försöksverksamheten har majoriteten, fått denna från skola eller kommunen. Unge- fär lika många företag uppger att de fått sin information genom branschföreträdare eller från myndigheter, . Figur 2 Från vem/vilka har företaget/organisationen fått informationen om lärlingsförsöket? Från skola eller kommun Genom branschföreträdare (exempelvis arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation) Förutsättningar för att delta Företagen/organisationerna anser att tid, resurser och kompetens samt att det finns lämpliga arbetsuppgifter är de viktigaste förutsätt- ningarna för att de skulle kunna delta i den gymnasiala lärlings- utbildningen. Mindre viktigt anser man att ersättning är samt att ansvaret för lärlingen ska delas med andra företag. Figur 3 Hur vikiga är följande förutsättningar för att företaget/organisa- tionen ska kunna delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Vet ej/Inget Att det finns tid, resurser och kompetens för uppgiften Att det finns arbetsuppgifter som passar Lämpliga handledare måste finnas på företaget Tydligt uttalade förväntningar på företagets/organisationens insats på arbetsplatsen Att det finns ett beslut från ledningen Stöd från skolan kring handledning och utbildning Positiv inställning från branschorganisationer Behov av att rekrytera personal (på ) Ersättning (är per elev och läsår) Att ansvaret för lärlingen delas med andra företag Högre ersättning än dagens Viktiga faktorer för att delta Företagen/organisationerna anser främst att möjligheten att lång- siktigt lära upp och sedan rekrytera personer är viktig för att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Mindre viktiga faktorer för att delta är bland annat att det bidrar till bättre social situation på arbetet eller bidrar till extra arbetskraft. Figur 4 Hur viktiga är följande faktorer för att företaget/organisationen ska kunna delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det är ett sätt att långsiktigt lära upp personer vi sedan kan rekrytera Att det är viktigt att ställa upp för samhället Att det är viktigt att ställa upp för branschen Genom att lära ut till andra utvecklas vi i yrket Att branschorganisationer uppmuntrar medverkan Det bidrar till en bättre social situation på arbetet Det bidrar till extra arbetskraft Att företaget/organisationen får ersättning för att ta emot lärlingar Vet inte/Inget Möjligheter att ta emot lärlingar På den centrala frågan om företaget/organisationer utifrån sina nu- varande förutsättningar skulle ha möjlighet att ta emot gymnasiala lärlingar svarar att de har ganska eller mycket stora möjligheter att ta emot lärlingar. Intressant att notera är att små företag, som tar emot majoriteten av lärlingarna, i studien har i signifikant lägre grad än stora och medelstora företag möjlighet att ta emot lärlingar. Det är likaledes intressant att se att de företag/orga- nisationer som har fått information om försöket i signifikant högre grad än övriga anser sig ha möjlighet att ta emot lärlingar anger att man har små möjligheter, medan anser sig inte ha några möjligheter och inte kan ta ställning. De som bedömer att de har mycket eller ganska stora möjligheter att ta emot lärlingar motsvarar dock om man ser till målpopulationen ca 80 000 arbetsplatser! Detta öppnar en betydande potential för framtida gymnasial lärlingsutbildning. Men de svarande företagen är också noga med att lyfta fram de förutsättningar som man tycker är viktiga för att ta kunna emot lärlingar, såsom tillgång på handledare och stöd från skolan. märkningsvärt är också att så stor andel, trots att de inte känner till lärlingsutbildning är aktiva i samverkan med skola eller högskola och tar emot studerande/elever. Intressant är även att många är positiva till att anställa lärlingar, speciellt . Figur 5 Utifrån företagets/organisationens nuvarande förutsättningar, vilka möjligheter har ni att ta emot lärlingar från den gymnasiala lärlingsutbildningen? Regionala skillnader i fråga om möjligheter att ta emot lärlingar Uppdelning av frågan om arbetsplatsernas möjligheter att ta emot lärlingar har även gjorts på regional nivå där länen grupperats till åtta regioner, enligt den regionala indelning som används inom EU för statistikredovisning (NUTS). : län, , , län och . med öarna: , , län och . : och län. : , och . Mellersta : och . Andelen som har stora möjligheter att ta emot lärlingar är lägst i , , och högst i . Figur 6 Regional fördelning av svaren på Andelen som har stora möjligheter att ta emot lärlingar Intresse att anställa lärlingen Totalt av företagen/organisationerna svarar att de skulle vara intresserade av att ha lärlingen anställd under själva utbildningstiden. En lika stor andel () svarar att de inte skulle vara intresserade. En hög andel () uppger att de inte kan ta ställning eller inte vet vad de ska svara på frågan. Figur 7 /organisationen vara intresserade av att ha lärlingen anställd under själva utbildningstiden? Ja, under tredje året () Ja, under andra och tredje året () Ja, () Kan inte ta ställning/Vet inte av arbetsplatserna uppger att de har tagit emot några andra elever eller unga vuxna för utbildning eller inskolning på arbets- platsen.