sou · GZB330 · 2011-03-30 00:00:00 — Tabell 7.1 Elever som följer grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner i specialskolan Andel som följer grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner (%) Andel som följer grundsärskolans kursplaner (%) Andel som följer grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner (%) Källa: Underlag från Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011) och utredningens beräkningar. Som framgår av tabellen är det en stor skillnad i andelen elever som följer grundsärskolans kursplaner i de regionala specialskolorna . Detta kan huvudsakligen förklaras med att det före inte var möjligt för elever att läsa enligt grundsärskolans kursplaner i regionskolorna. Att av eleverna i regionskolorna följer grundsärskolans kursplaner kan jämföras med att cirka en procent av alla elever i grundskoleålder läser i skolformen grundsärskola. Den minskande andelen elever i riksskolorna som läser enligt grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner kan förklaras av återetablering . Majoriteten av eleverna på läser enligt kursplaner. Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan 7.2Beslut om att tillämpa grundsärskolans kursplaner Det kan, i specialskolan, framkomma att en elev har en utvecklingsstörning och således behov av en anpassad under- visning. Frågan om eleven ska följa grundsärskolans kursplaner uppkommer då. Nedan beskrivs inledningsvis hur mottagande i skolformen grundsärskola går till och vilka konsekvenser det kan få för eleven. Därefter följer en beskrivning av rutinerna för utredning och beslut i specialskolan. Avslutningsvis ger utredningen förslag på förändringar av regleringen i specialskolan. 7.2.1Beslut om mottagande i skolformen grundsärskola I den nya skollagen förtydligas och skärps förfarandet.2 Det är barnets hemkommun som ska pröva frågan om mottagande i grundsärskolan. Ett beslut om mottagande ska föregås av en grundlig och gedigen utredning. Denna utredning ska omfatta en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Detta samråd har tidigare skett i en försöksverksamhet som permanentas och förfarandet formuleras i skollagen. Om inte vårdnadshavaren lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt i skollagen. Om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa får ett barn tas emot i grundsärskolan utan vårdnadshavares samtycke. Det är viktigt att elever, som har skolrelaterade svårigheter utan att ha en utvecklingsstörning, inte hänvisas till grundsärskolan i brist på lämpliga alternativ. En elev i grundsärskolan är inte behörig att söka till gymnasieskolans nationella program och fortsätter därför i regel i gymnasiesärskolan. Valmöjligheterna i gymnasie- särskolan är starkt begränsade i förhållande till gymnasieskolan och att ha gått i gymnasiesärskola kan också begränsa valmöjligheterna på arbetsmarknaden.3 Skolinspektionen har genomfört en granskning av ett stort antal utredningar och beslut om att ta emot 2 7 kap. 5 § skollagen (2010:800). 3 Förslag till en förändrad gymnasiesärskola har lämnats till regeringen. Se SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan elever till grundsärskolan.4 Resultatet av granskningen är mycket negativt. Skolinspektionens kritik beror på brister i kommunernas utredningar av enskilda elevers rätt till en plats i grundsärskolan. Detta ses som mycket allvarligt eftersom det ger långtgående konsekvenser för en elev som felaktigt har tagits emot i grundsärskolan. Granskningen visar tydligt vikten av en grundlig utredning så att ett korrekt beslut kan fattas. 7.2.2Utredning och beslut i specialskolan Det finns inte reglerat i författning hur det ska gå till när beslut ska fattas om att en elev har rätt att läsa enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Det är inte heller reglerat vem som ska fatta detta beslut och vilket underlag som krävs. har i en promemoria och ett beslut beskrivit hur denna process ska gå till. Skolinspektionen konstaterar vid sin tillsyn av specialskolorna att de i stort följer arbetsordningen i detta dokument.5 Av handlingarna, som baseras på allmänna råd6, framgår sammanfattningsvis följande arbetssätt.7 Elevens förutsättningar ska diskuteras vid ett möte mellan lärare och föräldrar, vid utvecklingssamtal eller annat liknande möte. Vid mötet inhämtas föräldrars tillåtelse att initiera en utredning av skolpsykolog. Skolpsykolog utreder därefter elevens mognadsnivå och aktuell prestationsnivå. I förekommande fall rekommenderar skolpsykolog vårdnadshavarna att ansöka om mottagande i grund- särskola. Skolpsykolog, lärare och föräldrar diskuterar därefter olika lämpliga skolalternativ. Skolan informerar om hur ansökan och övergång till att läsa enligt grundsärskolans kursplaner sker. Därefter kontaktar företrädare för elevvården, med föräldrars samtycke, hemkommunen för samråd kring utredning, ansökan och vidare handläggning. Elevvården ansvarar också för att pedagogisk, medicinsk och social utredning genomförs och biläggs ansökan i de fall endast psykologutredning är genomförd. Enligt myndighetens rutiner ska styrelsen för specialskolan besluta om att 4Se bl.a. Skolinspektionen, Särskolan – granskning av handläggning och utredning inför beslut om mottagande, dnr 2010:2593. 5Utredningens samtal med Skolinspektionen, . 6SKOLFS 2001:23, Allmänna råd om rutiner för beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan. 7Specialskolemyndigheten (2004), Mottagande av särskoleelever inom specialskolan och beslut fattat av myndigheten . Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan en elev har rätt att läsa enligt grundsärskolans kursplaner i special- skolan. Den lokala skolan har därefter möjlighet att anpassa tim- planen efter styrelsens beslut. Föräldrarna ska meddelas beslutet. Rutinerna har inte omarbetats 2008. Beslut om att följa grundsärskolans kursplaner har sedan Specialpedagogiska skolmyndigheten bildades fattats av respektive rektor på delegation från generaldirektören.8 Specialpedagogiska skolmyndighetens rutiner för beslut om att elever ska följa grundsärskolans kursplaner följer i stort bestämmelserna för mottagande i skolformen grundsärskola. I specialskolan föregås ett beslut om mottagande av en pedagogisk och psykologisk bedömning, kompletterat med en medicinsk och social bedömning. Beslut om övergång till grundsärskolans kursplaner och om mottagande i skolformen grundsärskola skiljer sig främst genom att reglering saknas i det förra fallet. I special- skolan är gällande praxis att det är rektor för respektive skola som fattar beslut och i är det hemkommunen som ska fatta beslut om mottagande i grundsärskola. Enligt Specialpedagogiska skolmyndighetens rutiner ska samråd med vårdnadshavarna ske i hela processen, detsamma gäller vid mottagande i skolformen grundsärskola enligt den nya skollagen. Beslutet om mottagande är överklagbart avseende grundsärskolan. Någon motsvarande reglering finns inte för specialskolan. 7.2.3Behov av reglering av övergången till grundsärskolans kursplaner Utredningens förslag: Det är i specialskolan och Rh-anpassad utbildning vid Specialpedago- giska skolmyndigheten som ska pröva frågan om en elev ska tillämpa grundsärskolans kursplaner för en elev i specialskolan. Ett beslut om att en elev ska tillämpa grundsärskolans kurs- planer ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd ska alltid ske med vårdnadshavarna under hela utredningsprocessen. Det ska vara möjligt att överklaga beslutet om att en elev ska tillämpa grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Överklag- ande ska göras av barnet hos . 8 Utredningens samtal med Specialpedagogiska skolmyndigheten, . Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan Ett beslut om att en elev i specialskolan ska läsa enligt grund- särskolans kursplaner är av stor vikt för eleven och det får betydande konsekvenser. Konsekvenserna blir desamma som för en elev som tas emot i skolformen grundsärskola. Därför är det viktigt att beslutet fattas med stöd av en gedigen utredning och att det fattas på hög nivå och under medverkan av personal med särskild kompetens inom området. Av Specialpedagogiska skolmyndighetens rutiner och av utredningens samtal med myndigheten framgår att förfarandet i princip är detsamma som det vid ett mottagande av en elev i skolformen grundsärskolan. Här bör nämnas att Skolinspektionen i sin tillsyn kommer att granska samtliga beslut och utredningar för de elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Denna granskning var inte slutförd för utredningens avlämnande. Utredningen kan därför inte uttala sig om kvaliteten i utredningarna i specialskolan. Av den kritik som Skolinspektionen har framfört vad gäller kommunala huvudmäns handläggning och utredning inför beslut om mottagande i grund- särskolan framgår att det huvudsakligen finns brister i genom- förandet och inte i regleringen. Utredningen bedömer därför att det, oavsett Skolinspektionens slutsatser gällande utredningar och beslut i specialskolan, inte finns anledning att förändra processen; dvs. krav på hur utredningen ska gå till och vilket underlag som ska finnas med. Däremot finns, av rättssäkerhetsskäl, behov av att förfarandet formuleras i skollagen. i specialskolan och Rh-anpassad utbildning bör besluta När det gäller vem som ska besluta om denna övergång finns det enligt utredningen behov av förändringar. I mottagande i grundsärskolan är det elevens hemkommun som fattar beslutet. Av Skolinspektionens tillsyn framgår att huvudmannen i de flesta kommuner har delegerat beslutet till chef för elevhälsan eller rektor för särskolan. Det är endast i mycket små kommuner som beslutet är delegerat till rektor.9 Enligt utredningen bör det vara en centralt placerad funktion som fattar beslutet. I linje med detta bör det vara i specialskolan och Rh-anpassad utbild- ning vid Specialpedagogiska skolmyndigheten som prövar frågan 9 Se Skolinspektionens skolbeslut, Riktad tillsyn av mottagande i särskolan, 2010-2011. Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan om övergång till grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Detta beslut är delegerat till respektive rektor på specialskolorna. Enligt allmänna råd om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan framgår följande om krav på beslutsfunktion och bedömning:10 Den eller de personer som bereder ärendet och ger förslag till beslut bör ha ingående kunskaper om särskolan och vilka barn som kan tas emot i skolformen. Förslag till beslut bör grunda sig på en helhets- bedömning av barnets behov och möjligheter utifrån genomförda utredningar. Bedömningen bör, om möjligt, göras av annan än den/de som bidragit med utredningsunderlag, för att så långt som möjligt säkerställa en objektiv bedömning. Leder bedömningen till ett förslag om att barnet ska tas emot i sär- skolan bör det av beslutsunderlaget framgå att båda vårdnadshavarna skriftligt samtycker till placeringen. Detta beslut har stor betydelse för den enskilde. Det är också relativt få beslut för varje rektor vid specialskolorna. Möjligheten för respektive rektor att bygga upp kompetens för att fatta korrekta och likvärdiga beslut är därför begränsad. Utred- ningen menar att det finns skäl att flytta ett så avgörande beslut från rektor till i specialskolan och Rh- anpassad utbildning. Om det är nämnden som fattar beslutet ökar rättssäkerheten eftersom det då är nämnden som fattar samtliga sådana beslut för specialskolan. Nämnden har också en bred kompetens och ska ha representation från grundsärskola och övriga skolformer. Det gör att den har goda förutsättningar att fatta välgrundade och likvärdiga beslut. Beslutet bör vara överklagbart Hemkommunens beslut om mottagande av barn i grundsärskolan får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd.11 Ett beslut om mottagande i grundsärskolan är ett beslut som får stora konsekvenser för individen. Det är av stor vikt att även garantera elever i specialskolan en rättssäker beslutsprocess. Utredningen föreslår därför att ett beslut om att en elev ska tillämpa grund- särskolans kursplaner i specialskolan ska vara överklagbart. 10SKOLFS 2001:23, Allmänna råd om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan. 1128 kap. 12 § skollagen (2010:800). Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan med regleringen för mottagande i grundsärskolan bör det vara till ett överklagande ställs. 7.3Mottagande i specialskolan av elever med utvecklingsstörning Utredningens bedömning: Det ska framgå av utredningen inför beslut om mottagande i specialskolan om eleven ska läsa enligt grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner i special- skolan. En förutsättning för att en elev ska tas emot till Åsbackaskolan är att eleven har en utvecklingsstörning. Det finns således krav på utredning inför mottagande av dessa elever. Däremot finns inte samma krav vad gäller de elever med utvecklingsstörning som tas emot vid någon av regionskolorna. Specialpedagogiska skol- myndigheten gör bedömningen att de flesta elever i regionskolorna med utvecklingsstörning upptäcks och utreds i högre årskurser.12 Det är enligt myndigheten få elever som tas emot till region- skolorna med konstaterad utvecklingsstörning. Om detta sker har myndigheten samma krav på utredning som grundsärskolan. Ställningstagandet att eleven ska följa grundsärskolans eller träningsskolans kursplaner fattas för dessa elever i samband med mottagandet i specialskolan. Av myndighetens rutiner för beslut om övergång till grundsärskolans kursplaner framgår att special- skolorna ska genomföra de utredningar som krävs för att bedöma eleverna, om eleverna inte redan har diagnostiserats på annat sätt.13 Av utredningens samtal med Specialpedagogiska skolmyndig- heten framgår att det inte tas ett separat beslut om att en elev ska läsa enligt grundsärskolans kursplaner i samband med mottagande i specialskolan.14 Enligt utredningen bör det tydligt framgå att ett sådant avgörande beslut har fattats. Detta bör därför tydligt framgå av nämndens beslut om att ta emot en elev till specialskolan. Frågan om eventuella oklarheter i uppdelningen av elever som tas emot i regionskola eller riksskola och möjligheterna att över- klaga detta har diskuterats i avsnitt 3.7.2. 12Utredningens samtal med Specialpedagogiska skolmyndigheten, . 13Specialskolemyndigheten, beslut . 14Utredningens samtal med Specialpedagogiska skolmyndigheten, . Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan 7.4Undervisning för elever som följer grundsärskolans kursplaner i specialskolan Som har visats finns det möjlighet att i specialskolan följa grund- särskolans eller träningsskolans kursplaner. Dessa kursplaner är inte särskilt anpassade för någon av specialskolans elevgrupper, vilket har framförts av Specialpedagogiska skolmyndigheten.15 Skolinspektionen har i sin riktade tillsyn av specialskolan granskat hur skolorna utformar undervisningen för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan.16 Undervisningen för dessa elever bedrivs på vissa skolor i åldersblandade grupper medan andra skolor, med färre elever, har integrerad undervisning. Det finns ingen särskild kursplan för elevgruppen i exempelvis svenska och teckenspråk. Skolorna har löst detta genom att i vissa fall tillämpa de utkast till kursplaner i svenska och teckenspråk som har utarbetats av (se nedan). Vissa lärare använder också tillämpliga delar av specialskolans kursplaner i undervisningen. Skolinspektionen har i tillsynen uppmärksammat att det förekommer att lärare inte känner till innehållet i grundsärskolans kursplaner trots att sådana elever finns i klassen. Vidare har det framkommit på flera skolor att det finns ett behov av ökad kompetens när det gäller elever med utvecklingsstörning och funktionsnedsättningens konsekvenser för inlärningen. Skolinspek- tionen har också konstaterat att det har förekommit vissa brister och otydligheter i individuella utvecklingsplaner för elever som följer grundsärskolans kursplaner. Enligt Skolinspektionen anpassas undervisningstiden väl utifrån elevernas behov. Möjligheter att anpassa undervisningstiden För elever med utvecklingsstörning ska undervisningstiden fördelas på grundsärskolans ämnen eller ämnesområden, elevens val samt i förekommande fall teckenspråk och skolans val. Avvikelser får göras från timplanen.17 Det finns ingen särskild timplan för elever som tillämpar grundsärskolans kursplaner i specialskolan. 15Se exempelvis Specialpedagogiska skolmyndigheten, Årsredovisning 2009, s. 66. 16Beskrivningen bygger på denna tillsyn; Skolinspektionen (2011), Riktad tillsyn av specialskolan och utredningens samtal med Skolinspektionen, . 17I dag regleras detta i 2 kap. 6 § specialskoleförordningen (1995:401). Motsvarande bestämmelse kommer att finnas i den nya skolförordningen. Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan Utredningen kan konstatera, efter samtal med Specialpedago- giska skolmyndigheten och Skolinspektionen, att anpassningar av undervisningstiden för elever med utvecklingsstörning hanteras på olika sätt utifrån elevernas behov. Det finns ingen internt beslutad fördelning av undervisningstiden inom myndigheten. Behovet av en särskild timplan för elevgruppen har diskuterats. De motiv som har framförts har varit att undervisningstiden bör vara likformigt reglerad för de cirka 50 berörda eleverna vid regionskolorna. Behovet av en särskild timplan bör ställas i relation till de möjligheter till anpassning av undervisningstiden som finns i den nya skollagen och i skolförordningen. Det bör också påpekas att Specialpedagogiska skolmyndigheten i samtal med utredningen inte har framfört att frågan om en särskild timplan är ett stort behov. Utredningen konstaterar att det finns goda möjligheter att anpassa undervisningstiden för elevgruppen och att det inte finns anledning att ta fram en särskild timplan. Utredningen kan konstatera att det saknas särskilt anpassade kursplaner för elever med utvecklingsstörning i specialskolan. kan konstateras att tidigare inte haft ett bemyndigande att utarbeta dessa kursplaner. Ett sådant bemyndig- ande finns nu och har också påbörjat ett sådant arbete. Utredningen finner därför inte skäl att lägga förslag inom området. Arbetet med att ta fram särskilt anpassade kursplaner beskrivs nedan. De utkast till kursplaner som vissa specialskolor använder har inte beslutats av eftersom myndigheten vid den tid- punkten saknade ett bemyndigande att utarbeta sådana kursplaner. Arbetet lades därför åt sidan. I den nya skollagen infördes ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kursplaner för dessa elever.18 Bemyndigandet har möjliggjort för att upprätta 18 12 kap. 8 § tredje stycket skollagen (2010:800) och förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Tillämpning av grundsärskolans kursplaner i specialskolan särskilda kursplaner för elever i specialskolan med utvecklings- störning i de fall det inte finns en kursplan för grundsärskolan, t.ex. för ämnet teckenspråk.19 har med anledning av detta tillsammans med Specialpedagogiska skolmyndigheten påbörjat ett arbete med att ta fram sådana kursplaner. De anpassade kursplanerna kommer bl.a. att ta hänsyn till elever med utvecklingsstörnings kognitiva förmåga. Behov av anpassning- ar har diskuterats för ämnena svenska, teckenspråk, rörelse och drama, engelska samt eventuellt ämnesområdet kommunikation i träningsskolan.20 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 763. 20Utredningens samtal med Specialpedagogiska skolmyndigheten, . 8Teckenspråk i och grundsärskolan I kapitlet behandlas ämnet teckenspråk och de olika kursplaner i ämnet som kan tillämpas i de obligatoriska skolformerna. I språklagen används benämningen svenskt teckenspråk för att förtydliga att det är svenskt teckenspråk som avses i lagen. Utredningen kommer för enkelhetens skull att använda sig av termen teckenspråk. I benämns kursplanen i ämnet teckenspråk för hörande och i de kursplaner som används i specialskolan benämns ämnet teckenspråk för nybörjare och teckenspråk för döva och hörselskadade. Kort om vad som skiljer kursplanerna beskrivs i avsnitt 8.2.1. Enligt direktiven ska utredningen se över situationen för elever i grundskola och grundsärskola i behov av teckenspråk och lämna förslag på författningsändringar som möjliggör för eleverna att få sådan undervisning. Av direktiven framgår vidare att i specialskolan kan elever som är döva, hörselskadade eller har en grav språkstörning läsa ämnet teckenspråk. har fastställt kursplaner för ämnet teckenspråk i specialskolan. En majoritet av eleverna får emellertid sin utbildning i eller grundsärskolan. Regleringen av skolformerna medför vissa problem för skolhuvudmännen då det gäller att anpassa undervisningen efter de behov som elever som är döva, hörselskadade eller har en grav språkstörning kan ha.1 konstaterade bland annat i lägesbedömningen för år 20082 att reglering kan hindra att elever med teckenspråk som första språk får tillgång till undervisning i ämnet teckenspråk. I finns endast ämnet teckenspråk för hörande, som kan läsas inom ramen för språkvalet. Det innebär att elever som är döva, hörselskadade eller 1Se även kapitel 9. 2Skolverket (2008), lägesbedömning 2008, rapport 324. Teckenspråk i och grundsärskolan har en grav språkstörning inte alltid har samma möjlighet att lära sig teckenspråk som elever i specialskolan. Enligt språklagen ska alla döva, hörselskadade eller de med språkstörning som har behov av svenskt teckenspråk ha möjlighet att lära sig, utveckla och använda det.3 Utredningen föreslår att teckenspråk jämställs med de nationella minoritetsspråken i skol- lagen och i skolförordningen. Det innebär att samma bestämmelser ska gälla för elever som väljer teckenspråk som språkval eller modersmål som för elever som på samma sätt väljer ett nationellt minoritetsspråk. Alla elever som har behov av teckenspråk ska ha rätt att få undervisning i ämnet. Utredningen redovisar även ett förslag som möjliggör för eller grundsärskolan att erbjuda sina elever att följa specialskolans kursplaner. Som en följd av detta bör även distansundervisning få erbjudas enligt dessa kursplaner, under de förutsättningar som föreslås gälla för distansundervisning. Utredningen bedömer att det finns behov av att se över samtliga kursplaner i ämnet teckenspråk för en anpassning till en nioårig skolplikt. För att det ska vara möjligt för kommunerna att fullgöra sin skyldighet att undervisa sina elever i teckenspråk föreslår utredningen att kommunerna ska få köpa kompetens från en annan kommun eller från staten i form av huvudman för specialskolan. 8.1En rätt till undervisning i teckenspråk i de obligatoriska skolformerna Utredningens förslag: En elev i och grundsär- skolan som har behov av teckenspråk ska erbjudas ämnet teckenspråk vid språkval och modersmålsundervisning på lika villkor i skolförfattningarna som de nationella minoritets- språken. 3 14 § språklagen (2009:600). Teckenspråk i och grundsärskolan 8.1.1Teckenspråkets ställning och status Teckenspråket erkänns officiellt som ett språk i Genom beslut av har officiellt erkänt teckenspråket som dövas modersmål och erkänt dövas rätt till tvåspråkighet avseende teckenspråket och svenska språket. I beslutet anges även att teckenspråk är undervisningsspråk i specialskolan.4 Teckenspråkets ställning och status var stark, men inte reglerad i lag. Teckenspråkets ställning stärks i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning antogs av och undertecknades av bland andra . har ratificerat konventionen och den är därmed juridiskt bindande.