sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — om de nya bestämmelserna tillämpas.25 Om förmånsnivån ändras genom omprövningen ska dock de nya bestämmelserna tillämpas. finns ett stort antal redan meddelade beslut om vårdbidrag. Vissa av dessa ärenden är föremål för delad utbetalning. Utredningen föreslår förändringar i hur vårdbidrag ska lämnas, vil- ket innebär att möjligheten till delad utbetalning reduceras. Enligt utredningen är det dock rimligt att såväl särlevande som samman- levande föräldrar som före ikraftträdandet delar på utbetalningen av vårdbidrag ska få fortsätta att göra det. Om de nya bestämmelserna tillämpas i dessa fall finns en risk att föräldrarna inte når upp till den lägsta förmånsnivån. Äldre bestämmelser ska även tillämpas i det fall beslut ännu inte har fattats, men ansökan om vårdbidrag eller ansökan om delad ut- betalning av vårdbidrag har gjorts före ikraftträdandet. En skillnad mellan dessa beslut är att beslut om delad utbetalning kan avgöras inom en kortare tidsrymd. Det torde därför endast handla om ett mycket marginellt antal fall där ansökan om delad utbetalning görs /2013 och där beslut fattas efter den tidpunk- ten. Övergångsbestämmelsen inbegriper även det fall ansökan om delad utbetalning görs i samband med ansökan om vårdbidrag. Be- slutet om delad utbetalning kan då inte fattas förrän rätten till vårdbidrag har avgjorts, vilket kan dröja några månader. Om en förälder ansöker om vårdbidrag på nytt efter tidpunkten för ikraftträdande ska de nya bestämmelserna tillämpas. 13.3Bostadsbidrag vid växelvis boende Utredningens förslag: En ny bidragsform, växelvisbidrag, för barn som bor växelvis i ett hushåll införs inom bostadsbidraget. Växelvisbidraget ska på motsvarande sätt som särskilt bidrag för hemmavarande barn och umgängesbidrag lämnas för att barn bor eller vistas i hushållet. Bedömningen av om ett barn ska anses bo växelvis i ett hushåll bör ske utifrån den rättspraxis som har utarbetats för underhållsstöd vid växelvis boende. Ersättningsnivåerna för växelvisbidraget föreslås vara för ett barn som bor växelvis, för två barn som bor växelvis och för tre eller fler barn som bor växelvis. 25 Enligt utredningen finns det därför, som även framkommit ovan, anledning att se över vårdbidragets förmåns- och ersättningsnivåer i ett större sammanhang. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Om det i hushållet finns såväl hemmavarande barn som växel- vis boende barn lämnas växelvisbidrag med till hus- håll med ett hemmavarande barn och ett barn som bor växelvis, till familjer med två hemmavarande barn och ett barn som bor växelvis, och till familjer med ett hemmavarande barn och två barn som bor växelvis. Utredningens förslag: Bostadsbidrag i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs med , oavsett antal barn i hushållet. Tillsammans med den höjning som har aviserats i budgetpropositionen kommer det särskilda bidraget att lämnas med totalt till hushåll med ett barn, till hushåll med två barn och till hushåll med tre eller flera barn. Utredningens bedömning: De hushåll som får bostads- bidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn trots att barnet bor växelvis i hushållet, får med utredningens förslag ett minskat bostadsbidrag i form av växelvisbidrag. Det finns ett antal möjliga lösningar för att be- gränsa denna ekonomiska förlust. Många särlevande föräldrar har behov av olika familjeekonomiska stöd för att bl.a. kunna ta det försörjningsansvar som följer av att barn bor eller vistas i hushållet. Bostadsbidraget fyller i det avseen- det en viktig funktion genom sitt syfte att kompensera ekonomiskt utsatta hushåll. Bidraget utgör därmed främst ett fördelningspoli- tiskt instrument, och är i praktiken ett inkomstprövat konsum- tionsstöd. Bostadsbidraget är en behovsprövad förmån som lämnas dels till barnfamiljer, dels till ungdomar som fyllt 18 men inte och som inte har barn. Bostadsbidraget till barnfamiljer omfattar dels ett bidrag till bostadskostnader, dels ett bidrag för att barn bor eller vistas i hushållet. Det senare lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn eller som ett bidrag för umgängesbarn. Bostads- bidraget till barnfamiljer är inkomstprövat för respektive förälder och kopplat till hushållets samlade inkomster. För en närmare redogörelse av gällande bestämmelser om bostadsbidrag till barn- familjer se avsnitt 3.6.2. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Omfattningen av bostadsbidrag till barnfamiljer Drygt 180 000 hushåll fick bostadsbidrag . Den helt övervägande andelen är barnhushåll. De utgör av det totala antalet, cirka 140 000 hushåll. Barnhushållen består till 57 pro- cent av ensamstående kvinnor med hemmavarande barn. Mot- svarande andel män är . En relativt stor grupp av barnhushållen, , är föräldrar som är sammanboende eller gifta. Föräldrar med umgängesbarn utgör den resterande delen, 10 pro- cent. I den gruppen är förhållandet mellan män och kvinnor som tar emot bostadsbidrag omvänt på så sätt att det är dubbelt så många ensamstående män som har bostadsbidrag för umgänges- barn jämfört med kvinnor. Andel sammanboende med bostads- bidrag för umgängesbarn är låg, knappt en halv procent. Tabell 1 Antal barnhushåll med bostadsbidrag efter hushållstyp, Ensamförälderhushåll med hemmavarande barn består till cirka hälf- ten, , av hushåll med ett barn. En knapp tredjedel, 32 pro- cent, av ensamförälderhushållen har två barn. Resterande 16 pro- cent av hushållen består av tre eller fler barn. Att den övervägande andelen barnhushåll är ensamförälderhus- håll beror inte endast på att ensamstående har låg ekonomisk stan- dard (även om det är vanligare i den gruppen), utan på att de indi- viduella inkomstgränserna inom bostadsbidraget enligt lag är be- stämda till en viss nivå.26 Av diagram 1 nedan framgår att den abso- lut största andelen och antalet hushåll har inkomster lägre än . Hälften av hushållen har en inkomst på , vilket motsvarar i 26 Se mer om innebörden av de individuella inkomstgränserna för bostadsbidraget i avsnitt 10.3.1. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Totalt återfinns av samtliga ensamstående föräldrar med hemmavarande barn i den här kategorin. Diagram 1 Antal ensamförälderhushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag efter årsinkomst och antal barn, 2010 Bland de cirka 40 000 hushållen som får bostadsbidrag för att de har umgängesbarn har en årsinkomst på eller lägre. Detta gäller hushåll med såväl en som två vuxna. Diagram 2 Antal hushåll med umgängesbarn och bostadsbidrag efter årsinkomst och antal barn, 2010 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . Enligt utredningen bör bestämmelserna om bostadsbidrag i större utsträckning ta hänsyn till hur barn faktiskt bor. Som framkommit i kapitel 10 bör de familjeekonomiska stöden på ett bättre sätt än ta hänsyn till såväl föräldrars gemensamma försörjningsansvar för barnet som barnets rätt till båda sina föräldrar. Detta ligger i linje med såväl intentioner och inriktningen på familjepolitiken. Föräldrarnas försörjningsansvar gäller oberoende av vem som har den rättsliga vårdnaden om barnet, och oberoende av hos vem av föräldrarna barnet bor. Det är dessutom önskvärt att regelverkens utformning och tillämpning inte bidrar till att skapa eller förstärka konflikter mellan föräldrar. Barnets folkbokföring är en faktor som i vissa fall kan vara konfliktdrivande, då ett barn endast kan vara folkbokförd på en fastighet, som barnet kan bo i ungefär lika stor utsträckning hos båda föräldrarna i form av ett växelvist boende. Om de familjeekonomiska stöden är base- rade på barnets folkbokföring kan detta leda till ekonomiskt sett stora skillnader mellan särlevande föräldrar som har likvärdiga eko- nomiska förhållanden och kostnader för ett barn. Bestämmelserna bör dessutom i så liten utsträckning som möjligt vara utformade så att de styr föräldrarnas val av boendeform för barnet. Behov av ekonomiskt stöd även för växelvis boende barn De nuvarande bestämmelserna om bostadsbidrag tar inte hänsyn till det försörjningsansvar som kan antas följa av att ett barn bor stadigvarande ungefär lika mycket hos föräldrarna, dvs. är växelvis boende. Föräldrarna antas antingen ha barnet boende hos sig den största delen av tiden (boförälder) eller enbart ha umgänge med barnet (umgängesförälder). Det är endast boföräldern som kan få det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Om boföräldern har barnet boende växelvis hos sig får han eller hon genom bidraget en kompensation som motsvarar att barnet bor i hushållet på heltid, trots att det i praktiken bor växelvis. Barnets andra förälder kan inte få motsvarande bidrag, utan är hänvisad till det s.k. umgänges- bidraget, vilket är förhållandevis lågt jämfört med det särskilda bidraget. Denne förälder kan därmed ha svårt att ha sitt barn bo- ende hos sig eller bära kostnaderna för barnets boende (se avsnitt 10.3.1). Detta kan skapa eller förvärra en redan pågående konflikt mellan föräldrarna, vilket har framförts vid utredningens fokus- gruppsamtal och av enskilda som tagit kontakt med utredningen. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . bor mer än vart tredje barn till särlevande föräldrar växelvis hos sina föräldrar. Ökningen av barns växelvisa boende har varit kraftig, och det finns inget som talar för att denna utveckling kommer att avstanna. Utvecklingen av det växelvisa boendet har emellertid inte varit lika markant bland den grupp föräldrar som har sämst ekonomi. Trots utvecklingen av det växelvisa boendet är de flesta barn till särlevande föräldrar mestadels bosatta hos en av föräldrarna, som regel mamman, och följaktligen också folkbok- förda hos den föräldern. Utredningen anser att bostadsbidraget i större utsträckning än bör kopplas till den försörjningsbörda som respektive förälder kan antas ha genom att ha barnet boende hos sig. Detta bör även gagna föräldrarnas samarbete om barnets försörjning och torde också i de flesta fall upplevas som mer rättvist mellan föräldrarna. Utredningens undersökning visar också att växelvisföräldrar van- ligtvis ansvarar för barnets kostnader när han eller hon har barnet hos sig. Detta framgår av diagrammet nedan. Diagram 3 Hur föräldrar till växelvis boende barn delar på kostnader för barnen, andel i procent, omnibus TNS 2010 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . 13.3.1Växelvisbidrag som ny bidragsform Inom ramen för underhållsstödet finns ett stöd som kan läm- nas till båda föräldrarna i det fall barnet bor växelvis hos dem. Detta växelvisstöd är individuellt inkomstprövat och är, till skillnad från bostadsbidraget, inte kopplat till hushållets samlade inkoms- ter. I genomsnitt lämnades sådant stöd med och barn , och maximalt kan stödet uppgå till 636 kro- nor och barn.27 Många av de föräldrar som får detta stöd har även bostadsbidrag. Både bostadsbidrag och underhållsstöd vid växelvis boende ger upphov till en rad icke önskvärda effekter. En sådan effekt är att föräldrar vars barn bor växelvis kan få mer i stöd än föräldrar som har barn boende i hushållet . För att visa på dessa effekter har utredningen tagit fram några typfall, vilka presenters i probleminventeringen i kap. 10.3.1. Att de båda bidragsslagen behöver harmoniseras har också uppmärksammats av i dess granskning av underhållsstödet.28 Utredningen föreslår i avsnitt 13.4.5 nedan, att underhållsstöd vid växelvis boende avskaffas. Förslaget grundar sig på att bidraget fungerar just som ett fördelningspolitiskt instrument med syfte att stödja ekonomiskt svaga föräldrar, snarare än att kompensera ett barn för ett uteblivet underhåll som är underhållsstödets egentliga syfte. Växelvisstödet premierar därmed en viss boendeform för barnet framför andra. Av skäl som angivits ovan anser utredningen att bostadsbidraget bör ta ökad hänsyn till den försörjningsbörda som en förälder kan antas ha genom att barnet bor växelvis i hus- hållet. Utredningen förslår därför att det inom ramen för bostads- bidraget införs en ny bidragsform – växelvisbidrag. Detta bidrag ersätter underhållsstödets växelvisstöd. Genom en sådan föränd- ring kan bostadsbidraget renodlas till att vara ett bidrag som lämnas till hushåll med låga inkomster och underhållsstödet ett förskotte- rat stöd för uteblivet underhåll. Det kan i och för sig ifrågasättas om ett införande av växelvis- bidrag inom bostadsbidraget leder till att föräldrar uppmuntras att låta barn bo växelvis. Bland föräldrar med bostadsbidrag är det 18 pro- cent som har barnen boende växelvis, (vilket motsvarar 15 900 hus- håll). Detta är en lägre andel än bland särlevande föräldrar i stort, där andelen som har barn boende växelvis ligger mellan 30 och 40 pro- cent. Utredningen ser inte någon uppenbar orsak till varför för- 27Enligt uppgift från . 28Riksrevisionen 2010:22, Underhållsstöd – för barnets bästa? SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . äldrar med bostadsbidrag och en låg ekonomisk standard, inte i samma utsträckning som andra särlevande föräldrar väljer växelvis boende för sina barn, men en anledning kan vara att de av ekonomiska skäl upplever att de är förhindrade att välja växel- vis boende. Eftersom utredningens förslag i förhållande till nuvarande situ- ation minskar den ekonomiska förlusten av att, inom ramen för bostadsbidraget, gå från att vara boförälder och ha barn boende på heltid i hushållet till att barnen i stället bor växelvis, kan det leda till att fler boföräldrar vill övergå till att låta barnen bo växelvis. I ett större samhällsperspektiv bedömer dock inte utredningen att för- slaget om växelvisbidrag i sig kommer ge anledning för föräldrar att välja växelvis boende för barnen i en större utsträckning. Det är utredningens uppfattning att föräldrar som regel torde vilja välja den boendelösning som de anser är bäst för barnet, snarare än vad som är mest ekonomiskt fördelaktigt för föräldrarna. Det finns därför inte anledning för utredningen att tro att den nya bidrags- formen skulle motivera fler föräldrar till att välja denna boende- form för barnet.29 För att främja föräldrarnas gemensamma försörj- ningsansvar för barnet och barnets rätt till båda sina föräldrar bör bostadsbidrag därför bättre anpassas till dagens olika boendeformer för ett barn. Inom ramen för bostadsbidrag bör det därmed beaktas att barn bor växelvis. En konsekvens av förslaget till ett nytt växelvisbidrag är att de hushåll som får bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn trots att barnet enbart bor växelvis i hushållet, påverkas ekonomiskt i de fall de i stället får växelvisbidrag. För att begränsa den ekonomiska förlusten som en övergång från ett sär- skilt bidrag till ett växelvisbidrag skulle innebära för dessa hushåll, finns det alternativa lösningar som kan användas under en över- gångsperiod, se mer om detta i avsnitt 15.5 nedan. Grundläggande för bostadsbidraget är att det lämnas för ett hus- håll, inte till en enskild förälder, även om det endast är en av två vuxna i ett hushåll som kan få bidraget utbetalt till sig. Växelvis- bidraget föreslås lämnas på motsvarande sätt som det särskilda 29 För boförälderns del blir ersättningsnivån på växelvisbidraget lägre jämfört med det sär- skilda bidraget för hemmavarande barn. Se längre ned i avsnittet. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . bidraget och umgängesbidraget och i princip följa bostadsbidraget utformning och struktur i övrigt. Växelvisbidraget bör således vara kopplat till såväl hushållets inkomster som dess sammansättning. I ett hushåll kan det förutom de vuxna, finnas en förälders egna barn, make/sambos barn från ett tidigare förhållande, respektive de sökandes gemensamma barn. Barnen kan grunda rätt till bostads- bidrag genom att ingå i hushållet helt, växelvis eller . Även inkomstprövningen lämnas oförändrad av utredningen och kan ske på samma sätt som för de övriga två bidragsformerna. Ett växelvis- bidrag ska kunna lämnas till ett särlevandehushåll, oberoende av om den andra förälderns hushåll har motsvarande bidrag eller inte. Krav på rättslig vårdnad om barnet kan endast den som har rättslig vårdnad om ett barn få bo- stadsbidrag i form av det särskilda bidraget. För umgängesförälder finns inget sådant krav. Att den sökande föräldern ska vara vård- nadshavare för barnet är enligt utredningen också lämpligt för växelvisbidraget. Detta torde också underlätta handläggningen av ärendet. Om inte någon av föräldrarna i hushållet är vårdnadshavare för barnet ska växelvisbidrag inte lämnas. Inget krav på bostadens storlek En förälder behöver inte ha en bostad av en viss storlek för att komma i fråga för det särskilda bidraget för hemmavarande barn. För att bostadsbidrag ska kunna lämnas i form av ett umgänges- bidrag uppställs däremot ett sådant krav. Dennes bostad måste omfatta minst två rum utöver kök eller kokvrå, och ha en bostads- yta som uppgår till minst 40 kvadratmeter.30 Utredningen anser inte att det finns anledning att uppställa liknande krav på bostadens storlek för att växelvisbidraget ska kunna lämnas. I dagens läge torde boendestandarden i landet anses vara relativt hög och bosta- dens storlek säger dessutom ofta inget om bostadens standard. Den nuvarande kravet på bostadens storlek torde sannolikt ge upphov till omotiverade tröskeleffekter för umgängesföräldrar och förefal- ler svårt att försvara. Att föreslå att kravet på bostadens storlek av- 30 96 kap. 6 § SFB. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . skaffas när bostadsbidrag lämnas till umgängesföräldrar ligger dock utanför utredningens uppdrag och får bedömas i särskild ordning. Växelvis boende och folkbokföring Det som i huvudsak skiljer de olika bidragsformerna inom bostads- bidraget åt, är omfattningen av barnets boende i hushållet. Växel- visbidraget ska kunna lämnas när barnet bor stadigvarande ungefär halva tiden i ett hushåll. För det nuvarande växelvisstödet inom underhållsstödssystemet finns en upparbetad rättspraxis om vid vilka situationer ett barn kan anses bo växelvis. Det är normalt fråga om umgänge och inte ett varaktigt (växelvis) boende när ett barn vistas endast en tredjedel av tiden hos den ena föräldern. Faktorer utöver vistelsetiden som kan få betydelse vid bedöm- ningen av om barnet bor växelvis är hos vem barnet är folkbokfört, hur barnets boende är ordnat, t.ex. om det har ett eget rum eller egen säng, var barnet förvarar sina tillhörigheter och hur barnets försörjning har fördelats mellan föräldrarna.31 Enligt utredningen bör barnets folkbokföring inte grunda rätt till växelvisbidrag, då folkbokföringen inte alla gånger återspeglar barnets faktiska boende i hushållet. Detta är särskilt tydligt vid växelvis boende. Folkbokföringsuppgiften utgör visserligen en indikation på var barnet ska anses vara bosatt. Den underlättar också för då myndigheten inte behöver göra en egen bedömning av boendet. Enligt utredningen är det dock inte rimligt att i förevarande fall uppställa ett krav på folkbokföring då barnet, trots två boenden, inte kan vara folkbokfört på två olika fastigheter. För växelvisbidragets del bör således inte ett barns folkbokföring utgöra en presumtion för att barnet bor hos en av föräldrarna. Folkbokföringen kan heller inte vara en presumtion för boende på heltid för det särskilda bidragets del eftersom ett barn i stället kan bo växelvis hos föräldern. Utredningen har övervägt om det i regleringen för bostads- bidrag uttryckligen bör framgå vad som är att anse som ett växel- vist boende. Utredningens uppfattning är dock att det inte är lämpligt att i författningsform definiera detta begrepp. Anled- ningen är att en sådan definition skulle kunna utgöra en ny kon- fliktdrivande faktor mellan särlevande föräldrar och lätt bli en norm 31 NJA 1998 s. 267. I vägledning (2001:9) Underhållsstöd, beskrivs växelvis boende närmare, s. 33. Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . för berörda föräldrar. En given definition kan innebära att kriteri- erna för växelvis boende blir alltför snäva. Risken är därmed uppenbar att barnet blir en bärare av en ekonomisk förmån. Att definiera växelvis boende saknar därför ett barnperspektiv. En jäm- förelse kan för övrigt göras med det nuvarande umgängesavdraget inom underhållsstöd, där föräldrar tvistar om hur omfattande boendet eller vistelsen är hos respektive förälder. Det bör uppmärksammas att begreppet växelvis boende används även i andra sammanhang, bl.a. inom det kommunala välfärdsområdet. Sammantaget anser utredningen att den upparbetade praxis som redan finns bör kunna bilda en god grund för bedömning av vad som är att anses som växelvis boende inom bo- stadsbidraget. Det torde också finnas utrymme för ett inte obetyd- ligt tolkningsutrymme i frågan. Mer om utredning och bedömning av växelvis boende i ett hus- håll behandlas särskilt i avsnitt 13.3.4, nedan. En särskild fråga är enligt vilka ersättningsnivåer växelvisbidraget ska kunna lämnas. De höjda ersättningsnivåerna som utredningen föreslår möjliggörs genom att underhållsstödets växelvisstöd av- skaffas, samt att bostadsbidraget blir lägre för de hushåll vars barn bor växelvis, men som ändock uppbär det särskilda bidraget. Ersättningsnivåerna motsvarar med vissa justeringar hälften av summan för det särskilda bidraget för hemmavarande barn tillsam- mans med umgängesbidraget.32 De medel som frigörs räcker till att justera ersättningsnivån med till de hushåll som har ett barn respektive tre eller fler barn boende växelvis, och till hushåll som har två barn boende växelvis samt till att höja ersättningsnivån på det särskilda bidraget för hemmavarande barn med (höjningen av det särskilda bidraget behandlas längre ned i detta avsnitt). Till en förälder vars barn bor växelvis kan maximalt 4 000 kro- nor lämnas i bostadsbidrag (avser växelvisbidrag och bidrag till bostadskostnader), vilket framgår av tabellen nedan. En umgängesförälder kan få maximalt i bo- 32 Beloppen som används avseende det särskilda bidraget är de som i budgetpropositionen är aviserade att gälla fr.o.m. . 2010/11:1, utgiftsområde 12, s. 38. SOU 2011:51 Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . För en boförälder är motsvarande summa 4 800 kro- nor. Med dessa belopp framstår ersättningsnivåerna som rimliga i relation till den försörjningsbörda som kan antas följa av omfatt- ningen av barnets boende. Tabell 2 Maximalt bidragsbelopp i kronor för bostadsbidrag med utredningens förslag om nya ersättningsnivåer för olika boendeformer Av diagrammet nedan framgår att en förälder med växelvis boende barn ligger närmare ersättningsnivån för en boförälder med hela det försörjningsansvar som följer av att ha barnet på heltid i hushållet, än ersättningsnivån för en umgängesförälder. Det ligger i linje med utredningens grundläggande uppfattning att två växelvisa boenden vanligtvis genererar högre kostnader än när en av föräldrarna är boförälder och den andra är umgängesförälder. Förslag på nya ersättningsnivåer inom bostadsbidraget för förälder med 3 barn Förslag till åtgärder för förbättrat föräldrasamarbete i ekonomiska och andra frågor . 13.3.3Bostadsbidragets storlek när det finns barn med olika slags boende i samma hushåll Barn kan bo i olika omfattning i ett hushåll och barnens boende kan även variera . Inom bostadsbidraget kan det handla olika kombinationer av barn; hemmavarande barn, växelvis boende barn och/eller barn som vistas i hushållet. För dessa barn ska hushållet kunna få särskilt bidrag, växelvisbidrag och umgänges- bidrag.