sou · GYB355 · 2011-01-01 00:00:00 — – en strategi för romer i Ett lands behandling av dess romska befolkning är ett lackmustest för det civila samhället och dess demokrati Betänkande av Delegationen för romska frågor SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för och jämställdhetsdepartementet Regeringen beslutade att inrätta Delegationen för romska frågor för att med utgångspunkt i internationella åtaganden om att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i . I Delegationens uppdrag ingick att utreda romers situation i genom att inhämta, sammanställa, analysera och redovisa erfarenheter och kunskap som finns på området samt lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället ska kunna förbättras. Delegationen hade också i uppdrag att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter som syftar till att förbättra romers situation. Slutligen skulle delegationen informera och sprida kunskap om romer och romers situation i samt uppmuntra kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter och kommuner. förordnades som ordförande demokratiambassadör . förordnades som ledamöter kulturarbetaren , länspolismästaren , särskilde utredaren , jur. , ordföranden i , barnskötaren , sakkunnige i romska frågor Tuula , professor och sakkunnige i romska frågor . entledigades som ledamot . förordnades som ledamot språkvårdaren . förordnades att vara biträdande ordförande i delegationen. entledigades som ledamöter . förordnades som ledamöter föreståndaren och modersmålsläraren . förordnades som experter utredarna , undervisningsrådet , ombudsmannen mot etnisk diskriminering , projektledarna . förordnades som sakkunnig ämnesrådet . förordnades som expert avdelningschef . förordnades som expert departementssekreterare . entledigades experterna samt . förordnades som experter stabschef , departementssekreterare , utvecklingschef och enhetschef . förordnades som expert kanslirådet . Delegationen har en referensgrupp med representanter för olika romska organisationer knuten till sig. förordnades och , Föreningen , och , , och , , , och Resande Kvinnocenter, , i , och , (f.d. Nordiska ), och , , Baki , och kulturutveckling, och , Romska Kristna Socialdemokrater, , Föreningen i . entledigades Baki och . förordnades , Föreningen , Berisa Kamalj, och kulturutveckling, och , . anställdes som huvudsekreterare . anställdes som sekreterare till och med . anställdes som sekreterare till och med . anställdes som sekreterare . 2008 anställdes som sekreterare till och med . till och med . anställdes som sekreterare . Utredningens assistent har varit . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till delegationen. Enligt direktiven skulle delegationen avsluta sitt arbete med att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter i olika delar av landet respektive att informera och sprida kunskap om romer. Delegationens arbete fortsatte i enlighet med tilläggsdirektivet att efter fram till enbart arbeta med att utreda romers situation i samt lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället ska kunna förbättras. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Romers rätt – en strategi för romer i (SOU 2010:55). Uppdraget och dess genomförande .............................. 1.3.1 Den första huvuduppgiften – att samla kunskap........ 1.3.2 Den andra huvuduppgiften – att främja 1.3.3 Den tredje huvuduppgiften – att sprida kunskap ....... Den fjärde huvuduppgiften.......................................... Arbetet i övrigt ............................................................. Avgränsningar/definitioner..................................................... Minoritetsrättigheter är mänskliga rättigheter ................ 2.1.1 Minoriteters rättigheter en del av de mänskliga 2.2.2 Minoritetsrelevanta traktater i internationell rätt....... 2.3.1 Rättigheter i svensk rätt.............................................. 2.3.2 Minoritetsrättigheter enligt svensk rätt..................... Kritik från internationella övervakningsorgan ..................... Den romska minoriteten ............................................ Kultur och religion...................................................... 3.2.1 största etniska minoritet.............................. 3.2.2 Romsk historia i ............................................. 3.2.3 Ekonomisk och social situation ................................. 3.2.4 Romsk migration, flyktingar och asylsökande.......... 3.2.5 Diskriminering, dokumentlöshet och rättighets- 3.2.6 Papperslöshet och tillgång till medborgarskap 3.2.7 Internationella institutioner, statliga organisa- 3.2.8 Romers organisering och internationella repre- Potential för förändring.............................................. Romers historia i ....................................................... 3.3.2 av utanförskap..................................... Marginalisering – en konsekvens av antiziganism ......... 4.1.2 och de nyanlända....................................... 4.1.3 Det sena och den organiserade över- 4.1.4 Fast bosättning, skolor och invandring från 4.1.5 Mellankrigstiden, och 4.1.6 Nationalstatens födelse och de svenska romernas 4.1.7 Den svenska staten formas och den tidigaste Nomadism kontra bofasthet...................................... Tillbaka till 2000-talet................................................. 4.2.5 Majoritetssamhällets föreställningar om romer........ 4.2.6 Bilden av romer i nyhetsmedia................................... 4.2.7 Exempel från film och litteratur ................................ 4.2.8 Marginalisering, diskriminering och struktur........... Romers rätt – en strategi för romer i ................ En strategi för romer i .............................................. 5.3.1 Att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra Riktlinjer och metoder ............................................... Sekretariatet för romska frågor............................................. 5.4.3 Relation till i ..................... 5.4.5 Romska kunskaps- och informationscentra Rätt till delaktighet och inflytande 6.1Representation, delaktighet och inflytande – vad säger konventioner och lagar........................................................... 6.1.1 Rättigheter i internationell och regional rätt............. 6.1.2 Rätten till politiskt deltagande för minoriteter......... 6.1.3 Sammanfattning av rättsläget enligt internationell Romskt politiskt deltagande.................................................. 6.2.2 Regional och lokal nivå............................................... Samråd och delaktighet.......................................................... 6.3.3 Stora skillnader mellan de rådgivande organen ......... Självstyre för minoriteten........................................... 6.5.1 Intresserepresentationen på central nivå ................... 6.5.2 Minoritetsstyret på central nivå ................................. 6.5.3 Regional och lokal nivå............................................... 6.6Övriga nationella minoriteters organisering och 6.7 Romers makt och deltagande i ................................. 6.7.1 Romers rätt till politiskt deltagande .......................... 6.7.2 Romers rätt att organisera sig .................................... 6.7.3 Romers rätt till samråd ............................................... 6.7.4 Romers rätt till självstyre............................................ 6.8 Delegationens överväganden och förslag.............................. Rätt till utbildning.................................................... 7.1.1 Historik – romska barns skolgång............................. 7.1.2 Rapporter om romska barns skolsituation................ Modersmål i förskola, förskoleklass och grundskola .......... Modersmål i förskolan................................................ Modersmål i grundskola............................................. Ansvar för modersmålsundervisning......................... 7.2.5 Delegationens undersökning, uppföljning och Bedömning och förslag............................................... Läroplanen för förskolan............................................ Bedömning och förslag............................................... Särskilt stöd/tidiga insatser........................................ 7.4.4 Behov av åtgärder som hjälp med hemuppgifter 7.4.5 Delegationens övervägande och förslag .................... 7.5Mer romsk personal i förskola/förskoleklass och 7.5.1 Delegationens övervägande och förslag .................... 7.6.1 Delegationens övervägande och förslag .................... 7.7.1 Folkhögskolor och andra skolor med kurser inriktade på romer ...................................................... Erfarenheter från utbildningar................................... 7.7.3 Delegationens överväganden och förslag.................. Läromedel på chib..................................................... 7.8.1 Inte bara tryckta läromedel........................................ Undervisning om nationella minoriteter .............................. Rätt till arbete.......................................................... Arbete som mänsklig rättighet.............................................. 8.1.1 Internationell kritik i samband med uppföljning av mänskliga rättighets- och Romers tillgång till rätten till arbete ..................................... Orsaker till romers exkludering från arbetsmarknaden....... 8.3.1 Övergång till bofasthet – utfasning av de 8.3.3 Sambandet utbildning – arbete................................... 8.3.4 Övergången mellan skolan och arbetslivet................ 8.3.5 Utanförskapet skapar sämre förutsättningar ............ Vad kan göras?........................................................................ 8.4.1 Romers strategier för att möta diskrimineringen 8.4.2 Erfarenheter av genomförda projekt ......................... Analys och förslag:................................................................. 8.5.1 Stöd till unga romer i övergången från utbildning 8.5.2 utveckling och minoritetspolitik.................... 8.5.5 Romska kvinnor och rätten till arbete....................... 8.5.6 Europeiska strukturfonden och europeiska sociala fonden (ESF)................................................... Rätt till bostad ......................................................... Den svenska bostadspolitikens mål....................................... Rätten till bostad finns inte i praktiken ................................ 9.2.1 Barnets rätt till en bra bostad ..................................... 9.2.2 Ingång och utgång från bostadsmarknaden .............. 9.2.3 Diskriminering av romer på bostadsmarknaden ....... 9.2.4 En del hänvisas till förslummade 9.2.5 och förlikningar om diskriminering av romer på bostadsmarknaden...................................... Underrapportering av diskriminering ....................... Förmedlingssystem för bostäder .......................................... 9.3.1 Många är hänvisade till en stor sekundär bostadsmarknad och tillfälliga lösningar av Delegationens bedömning och förslag ................................. Rätt till hälsa och social välfärd................................. Svensk lag och folkhälsopolitik............................................. 10.1.1 Studier om romers hälsa .......................................... 10.1.2 Statens folkhälsoinstituts kartläggning av nationella minoriteters hälsosituation .................... 10.1.3 Statens folkhälsoinstituts förslag till åtgärder........ 10.2.3 förslag till åtgärder med Rätt till språk........................................................... chib är skyddat i svensk lag ..................................... chib i har en lång historia ........................... Talare av olika varieteter har olika behov ............................. Förslag för att stärka chib......................................... Status och minoritetsspråksstadgan ........................ Högre utbildning och forskning ............................. Auktorisation av översättare och tolkar bör Delegationens överväganden och förslag.............................. Rätt till kultur .......................................................... Kultur och kulturarv .............................................................. Kulturpolitikens uppgift och ansvar ..................................... Romska röster om romsk kultur ............................. Så hanteras romernas kulturfrågor i ................ Institutionell bas för romsk kultur.......................... Den romska kulturens situation ................................... Romsk muntlig och skriftlig litteratur.................... Romsk dans och teater............................................. Romskt konsthantverk och hantverk...................... Andra rättighetsrelaterade kulturfrågor................................ Delegationens överväganden och förslag.............................. Rätten att inte bli diskriminerad................................. Allas lika värde........................................................................ FN-kritik om diskriminering............................................... Förekomst av diskriminering............................................... Diskrimineringens rötter – antiziganism............................. Tillgång till rättvisa ............................................................... Skyldighetsbärare och rättighetsbärare................................ Att bekämpa diskriminering ................................................ 13.10 Att bekämpa antiziganism.................................................... 13.11 Överväganden och förslag.................................................... Ratificering av minoritetskonventioner ........ Erfarenheter av sannings- och försoningskommissioner .... ursäkt till romerna.................................................................. Övervägande och förslag ....................................................... Betydelsen av kunskap............................................. Att läka förtroendeklyftan ...................................... 14.5.3 Kommissionens roll i försoningsprocessen............ Dokumentation och forskning................................ Frågan om gottgörelse............................................. Konsekvenser för kommunerna ............................................ Konsekvenser för barn och unga........................................... Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män..... Förslag till ny lydelse i Förordning om urbant 16.2.4 Statliga myndigheters roll och ansvar...................... Ett lands behandling av dess romska befolkning är ett lackmustest för det civila samhället och dess demokrati så tolkar i ett tal vid invigningen av på . Romers exkludering är inget nytt fenomen, inte heller utredningar med syfte att förbättra romers situation. Perspektivet har varit majoritetssamhällets hantering av den andre. Skulden för den uppkomna marginaliseringen har huvudsakligen lagts hos offren, romerna själva. Lösningarna har varit majoritetens, romerna har varit objekt och staten det goda familjeöverhuvudet. Vi har sökt ett annat förhållningssätt som baseras på ett rättighetsperspektiv. Romernas situation är ovärdig ett demokratiskt välfärdssamhälle som vårt och det finns inga genvägar till jämlika villkor för romer. Situationen kräver en långsiktig, uthållig och målmedveten politik – en nationell strategi för romer baserat på romers rätt. Delegationen för romska frågor presenterar en modell för en strategi som ska säkerställa romernas mänskliga rättigheter i . Strategin har tre övergripande mål; att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupper, att häva romers maktunderläge, att reparera romers tillit till majoritetssamhället och överbrygga förtroendeklyftan. Delegationen bedömer att målen kan nås – en generation – och våra förslag tar sin utgångspunkt i den situation som råder, de behov som kan överblickas, de åtgärder som krävs, som ett första steg. Regeringen beslutade att inrätta en delegation för romska frågor. Med utgångspunkt i internationella åtaganden om att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, ska delegationen vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i . Arbetet förutsätter en nära dialog och samverkan med romer (Dir. 2006:101). Delegationens arbete har koncentrerats kring tre huvuduppgifter. Den första huvuduppgiften, att utreda romers situation i har påverkats av att tillgången på tillförlitliga faktauppgifter är begränsad. Statistiskt material saknas av naturliga skäl då någon etnisk registrering inte förekommer. En iakttagelse av betydelse är att berättelser av romer så lätt överskuggas av berättelserna om romer. Detta förhållande gäller såväl forskningen som medierna och det offentliga samtalet. Den andra huvuduppgiften, att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter i olika delar av landet som syftar till att förbättra romers situation har gett insikten att minoritetspolitiken har ett svagt genomslag i samhället trots att av svenska internationella åtaganden på området ligger bakom oss. Den tredje huvuduppgiften, att informera och sprida kunskap om romer och om deras situation i till allmänheten, myndigheter och kommuner har inneburit en stor utmaning. Tidigt i arbetet blev det uppenbart för delegationen att det råder en ömsesidig misstro mellan romer och majoritetssamhället. En annan iakttagelse är vikten av att informationen inte utformas så att den bidrar till att sprida en stereotyp bild av romerna genom att beskriva minoriteten som en homogen grupp. Ytterligare en faktor är förhållandet att det finns en så stark koppling mellan romernas situation i och övriga . En följd inte minst av att romerna, som folk, är världsmedborgare. Romer – en nationell minoritet De i erkända fem nationella minoriteterna är samer som även är ett urfolk, judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar. De historiska minoritetsspråken är samiska (alla varieteter), jiddisch, chib (alla varieteter), finska och meänkieli (prop. 1998/99:143). Gemensamt för minoritetsgrupperna är att de har befolkat och att de är grupper med en uttalad samhörighet. De har också en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighet tillsammans med en vilja att behålla sin identitet. Deras kulturer utgör en levande del av det svenska samhället och vårt gemensamma kulturarv. Huruvida en person räknas som nationell minoritet eller inte bygger på självidentifikationsprincipen. Den enskilde individen ska själv ha en vilja att tillhöra minoritetsgruppen och avgör själv hur den viljan ska manifesteras. I FN:s deklaration om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter sägs att deklarationen syftar till att genomföra de mänskliga rättigheterna så som de kommer till uttryck i alla FN-dokument och att deklarationen ska garantera än mer effektivt att dessa dokument genomförs för nationella minoriteter. Minoritetsrättigheterna förstärker alltså möjligheten för personer som tillhör minoriteter att tillvarata sina mänskliga rättigheter. Romer i lever under sämre förhållanden än genomsnittet – därför att de är romer. Den bild som framträder i de utredningar som delegationen tagit fram och i övriga utredningar som gjorts av andra aktörer på det sociala och ekonomiska området är entydig: Romer nekas full tillgång till de sociala och ekonomiska rättigheterna. Romer har inte heller haft full tillgång till sina politiska och medborgerliga rättigheter, då romer i bara sedan någon generation kunnat rösta och delta i val samt via egna organisationer erbjudits dialog med statsmakten. Romer i är fattiga på både social och ekonomisk välfärd och fattiga på makt och inflytande. har ett oåtgärdat inrikes underutvecklingsproblem orsakat av rasistiska strukturer som berör hela den nationella minoriteten romer. Så är situationen och så var situationen då delegationen fick i uppdrag att utreda romers situation i . Delegationen för romska frågor började arbeta med sitt uppdrag att vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i . Redan tidigt i sitt arbete uppmärksammade delegationen den ömsesidiga misstron mellan majoritetssamhället och romerna samt den strukturella diskrimineringen mot romer som ofta leder till kränkningar av romers mänskliga rättigheter. Majoritetssamhällets misstro har sin grund i en utbredd men aldrig tillbakamotad antiziganism. Delegationen diskuterade olika möjligheter att uppmärksamma statsmakternas historiska oförrätter mot romerna, som ett led i en process för att uppnå upprättelse för romerna och försoning mellan romerna och majoritetssamhället. En sådan process skulle även kunna bidra till att öka majoritetsbefolkningens kunskap och förståelse för romernas situation och belysa de tidigare statssanktionerade åtgärderna som ligger till grund för myndigheters agerande och romernas situation . En grundtanke som genomsyrat diskussionerna har varit att den strukturella diskrimineringen av romerna har sin grund i en historiskt grundad och socialt accepterad antiziganism, som vare sig det offentliga eller andra delar av samhället någonsin gjort upp med, möjligen med undantag för . Antiziganism är fientlighet, fördomar, föreställningar eller rasism riktat mot romer och en distinkt form av rasism. Ett av de starkaste historiska uttrycken för antizigansim var Förintelsen då romerna utsattes för folkmord som ett led i nazisternas utrotningsplan. Romers mänskliga rättigheter har utsatts och utsätts för allvarliga kränkningar i och många romer utestängs alltjämt från väsentliga delar av samhällslivet. Det är nödvändigt att förstå det historiska arvets betydelse och påverkan på romers situation . Det är viktigt med ökad kunskap om hur stereotyper vuxit fram och hur fördomar mot romer lever vidare från generation till generation. Den marginalisering och den såväl direkta som indirekta diskriminering som historiskt förekommit gentemot den romska minoriteten har konsekvenser än . Men forskning om sambanden mellan samhällets politik riktad mot romer och romernas situation saknas. I inledningen av betänkandet ägnar vi stort utrymme åt frågor om minoritetsrättigheter och deras förhållande till mänskliga rättigheter. Vi redovisar också en bild av romerna och deras historia. En redovisning som kan ses som ett utflöde av vårt uppdrag att sprida kunskap om romerna och deras villkor här och i övriga . ratificerade ramkonvention om nationella minoriteter samt minoritetsspråkskonventionen. Detta var ett viktigt erkännande av historiska nationella minoriteter romer, judar, samer, sverigefinnar och tornedalingar som både osynliggjorts och undertryckts , samt ett steg mot upprättelse. Erkännandet innebär också ett svenskt ställningstagande att ta ett folkrättsligt ansvar i främjandet av det romska språket och den romska kulturen, som en del av det svenska kulturarvet. Det ska också ses som en början på en förändringsprocess där målet för reformen är att skydda romerna och de övriga nationella minoriteterna och stärka deras möjlighet till inflytande. Medborgarnas sociala välfärd är i allt väsentligt kommunernas ansvar. Att kommunerna tar detta ansvar utifrån gällande rättsregler och den av regering och riksdag fastlagda politiken dit internationella åtaganden hör, måste betraktas som en självklarhet. Det är en paradoxal tanke att en statlig utredning som Delegationen för romska frågor baserat på sina iakttagelser skulle föreslå att kommuner ska ha kunskaper om och följa gällande lagstiftning.