sou · GZB348 · 2011-06-01 00:00:00 — Vå rdkonsumtion för bosatta presenteras som antalet besök och antalet vårdtillfällen i SKLs bokslutsstatistik. Denna visar att antalet besök i primärvården var i genomsnitt 3,65 besök per invånare (tabell 1). Öppenvårdsbesök vid specialistmottagning var 1,27 besök per invånare. Antalet vårddagar i somatisk slutenvård var per invånare och i psykiatrisk vård per invånare. I tabell 1 redovisas även antalet besök inom barnhälsovård (BVC) och mödravård. Det ska noteras att dessa besök har fördelats på antalet invånare i respektive 18- , även om exempelvis BVC endast riktar sig till barn mellan . Tabell 1 Vårdkonsumtion för bosatta per invånare respektive totalt, Antal besök/vårdtillfällen per /vårdtillfällen (1000-tal) Sjuksköterska/annat besök Summa primärvårdsbesök /inv Mödravård (kv 18 -) Barnhälsovård () 2) 6 5943) vårddagar Summa vårddagar /inv 1 737 3)vårddagar Summa vårddagar /inv Källa: SKL, Statistik om hälso- och sjukvården samt regional utveckling . Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. : SKL, 2010; statistikdatabas över diagnoser i slutenvård och antalet vårdtillfällen () 1)Antalet besök inom mödravården är fördelat på kvinnor i . 2)Barnhälsovård avser endast prevention för barn till och med ålder. Antalet besök är i tabellen fördelat på antalet invånare i 3)Antalet vårddagar har hämtats ur statistikdatabas (, ) 4)Antalet invånare = 9 340 682 personer (SCB, 2010) För att kunna uppskatta den totala hälso- och sjukvårdskostnaden för olika grupper av individer behöver vi information om hur antalet vårdkontakter skiljer mellan barn och vuxna. Vi har valt att dela in materialet i tre åldersgrupper: , respektive eller äldre. Åldersgrupperna och äldre indelas även efter kön. För besök i primärvården saknas en samlad bild över patienters åldersfördelning. Enligt Vårdbarometern framgår att av samtliga som besökt vården har gjort det som förälder eller anhörig till barn. Vi antar därför att av läkarbesök och sjuksköterskebesök i primärvården avser vård av barn (tabell 2). Med hjälp av SCB:s undersökning av befolkningens levnadsförhållanden () fördelas de vuxnas primärvårdsbesök efter kön och ålder. Enligt 2005 (SCB, 2006) framgår att av männen och av kvinnorna i åldern uppgav att de hade haft kontakt med öppenvården . gynekologiska undersökningar och kontrollbesök vid graviditet borträknade. Av undersökningen kan också utläsas hur stor andel av männen och kvinnorna som har haft kontakt med den öppna vården. av de äldre männen och av de äldre kvinnorna uppger att de har haft kontakt med den öppna vården. Med hänsyn till åldersgruppernas storlek (SCB, 2010) och med hjälp av ovanstående uppgifter om män och kvinnors vårdkontakter i öppenvården antas primärvårdsbesöken fördelas enligt de andelar som presenteras i tabell 2. Tabell 2 Procentuell fördelning av bosattas primärvårdsbesök, vårdtillfällen, tandläkarbesök och receptuttag av läkemedel fördelat på ålder. Antal invånare inom parentes (2 909 059) (2 819 753) (753 608) (937 169) (9 340 682) 5) Somatisk vård 2) Psykiatrisk vård 2) 1)Källa: SCB, Ohälsa och sjukvård 1980-2005. , 2006 (Levnadsförhållanden rapport ) 2)Källa: statistikdatabas över diagnoser i slutenvård och antalet vårdtillfällen () 3)Källa: statistik över statligt tandvårdsstöd 4)Källa: statistikdatabas av receptförskrivna läkemedel (samtliga ATC-koder) 5)Källa: SCB, befolkning efter ålder och kön , Officiella statistik, 2010 Antalet vårdtillfällen i somatisk vård har fördelats på de tre åldersgrupperna med hjälp av statistikdatabas över antalet vårdtillfällen för samtliga diagnoser (). För vuxna män och kvinnor har endast statistik för personer som är eller äldre använts, eftersom vårdtillfällen vid gynekologisk klinik redovisas separat i SKL bokslutsstatistik. Fördelningen av psykiatrisk vård efter ålder och kön har gjorts med hjälp av statistikdatabas över antalet vårdtillfällen för patienter med psykiska sjukdomar och syndrom samt beteendestörningar (). Antal tandvårdsbesök har fördelats utifrån antalet registrerade besök av vuxna patienter som omfattas av det statliga tandvårdsstödet , enligt statistik från . I studien inkluderas även kostnader för läkemedel (receptförskrivna och rekvisitionsläkemedel). Kostnaderna fördelas på de olika åldersgrupperna med hjälp av statistikdatabas av receptförskrivna läkemedel. I denna databas finns uppgifter om antalet personer som minst en gång gjort ett apoteksuttag. personer som hämtat ut ett receptförskrivet läkemedel var i åldern (tabell 2). I tabell 3 presenteras totala antalet besök och vårdtillfällen för gruppen bosatta fördelat på ålder. Skattningen bygger på den procentuella fördelning som presenteras i tabell 2. I tabellen redovisas även genomsnittligt antal vårdtillfällen och besök per individ. Av tabellen framgår att vårdkonsumtionen per individ är högre för vuxna eller äldre jämfört med yngre när det gäller besök i primärvården och somatisk vård. Antalet vårddagar i sluten psykiatrisk vård är i genomsnitt högre för män i åldern jämfört med övriga grupper. Tabell 3 Genomsnittlig vårdkonsumtion för gruppen bosatta, uppdelat på ålder. Besök och vårdtillfällen totalt (1000-tal) samt per individ, . Mödravård (kv 18 -64 Vårddag/tillfälle 1) Summa vårddagar /inv Vårddag/tillfälle 2) Summa vårddagar /inv Källa: SKL, Statistik om hälso- och sjukvården samt regional utveckling . Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. : SKL, 2010 b 1)statistikdatabas över antalet vårddagar per åldersgrupp för samtliga diagnoser 2)statistikdatabas över antalet vårddagar per åldersgrupp för diagnos psykiska sjukdomar 3.1.2 Nuvarande vårdkonsumtion av asylsökande SKL kartlägger de asylsökandes vårdkontakter i respektive landsting. besökte den asylsökande i genomsnitt primärvården 4,36 gånger, varav 1,39 besök skedde hos primärvårdsläkare (tabell 4). Jämfört med har antalet besök hos allmänläkare ökat Någon motsvarande ökning har inte skett av besök vid sjukhusens öppe nvå rdsmottagningar. Enligt samma enkätundersökning vårdades den asylsökande i sluten somatisk vård och i sluten psykiatrisk vård . Jämfört med har antalet slutenvårddagar per person i somatisk vård ökat (), medan antalet slutenvårdsdagar i psykiatrisk vård har minskat (). över tiden har även antalet tandläkarbesök per asylsökande ökat från 0,54 besök till 0,68 besök . Tabell 4 Genomsnittlig vårdkonsumtion per asylsökande åren 2006, 2007, 2008 och 2009. n=Antal asylsökande Antal besök/vårdtillfällen/vårddagar Sjuksköterska/annat besök Summa primärvårdsbesök/asylsökande Mödravård besök (kv 19 -)1) Barnhälsovård besök (0-18år) 2) Summa vårddagar/asylsökande Summa vårddagar/asylsökande Källa: SKL, 2007; 2008; 2009; 2010a 1)Vi antar att av de vuxna asylsökande är kvinnor (SKL, 2010). Antalet besök inom mödravården är fördelat på asylsökande kvinnor . 2)Barnhälsovård avser endast prevention för barn till och med ålder. Antalet besök är i tabellen fördelat på asylsökande 0-18 år I tabell 5 redovisas antalet vårdbesök i primärvården samt antalet vårdtillfällen och vårddagar i slutenvård per asylsökande efter ålder. Uppgifter om asylsökandes vårdkonsumtion har hämtats från SKLs undersökning om asylsökandes vårdkontakter . Underlaget presenteras i åldersgrupperna , samt eller äldre. Materialet är inte uppdelat på män och kvinnor. Vi antar att antalet besök och vårdtillfällen per asylsökande man och kvinna är densamma inom åldersgruppen. Besök inom mödravården redovisas Tabell 5 Genomsnittlig vårdkonsumtion per asylsökande, uppdelat på ålder, Sjuksköterska /annat besök Mödravård (kv 18 -) Källa: SKL, Hälso- och sjukvård åt asylsökande . Avdelningen för vård och omsorg, 2010a (Tabellbilaga) Jä mförs vårdkonsumtionen för asylsökande med de bosatta har asylsökande barn mer än dubbelt så många primärvårdsbesök jämfört med bosatta barn - antalet primärvårdsbesök per asylsökande barn var 6,31 besök vilket ska jämföras med 2,84 för bosatta barn. Även tidigare års statistik över asylsökandes vårdkonsumtion visar en likande besöksfrekvens för asylsökande barn. Asylsökande barn har även högre slutenvårdskonsumtion jämfört med bosatta barn. Antalet vårddagar i somatisk slutenvård var respektive för asylsökande barn respektive bosatta barn. Än en större skillnad noteras i antalet vårddagar inom psykiatrisk vård, där asylsökande barn hade per person medan bosatta barn hade per person. En något högre vårdkonsumtion kan även noteras för vuxna asylsökande jämfört med bosatta, om än inte lika stor som för barn. Den största skillnaden i vårdkonsumtion redovisas för psykiatrisk vård mellan vuxna bosatta och asylsökande. 3.1.3 Nuvarande vårdkonsumtion av papperslösa För papperslösa är informationen om personernas vårdkonsumtion mycket bristfällig. En stor del av den vård som ges till papperslösa sker inom frivilliga organisationer vid sidan om den offentliga vården. Studier visar exempelvis att ett vanligt hinder för papperslösa att söka vård är rädslan för att bli gripen eller nekas vård (, 2010; Bagir-Zada, 2006; , 2005). Andra hinder som nämns i litteraturen är kostnadsmässiga och begränsade kunskaper om hur vårdsystemet fungerar. En sammanställning av vårdkontakter vid Röda Korsets ideella vårdmottagning i visar att de vårdsökande i huvudsak var () och närmare hälften av de totalt 399 patienterna var (Röda Korset, 2010). Till skillnad från de asylsökande var flertalet av patienterna kvinnor (). av patienterna hade tidigare sökt asyl och fått avslag. Enligt en uppföljning av patienter som besökte samma mottagning var de vanligaste diagnoserna graviditet/oönskad graviditet och depression (och , 2009). Studien visade också att av kontakterna kunde gjorts hos en allmänläkare medan av besöken borde skett hos annan specialistläkare. Även en tidigare studie från frivilligmottagning i visade att den dominerade kontaktorsaken är allmänmedicinska åkommor (, 2005). Patienternas medelålder var låg - för kvinnor och för männen. Flertalet av de besökande () var kvinnor. beslutade läns landsting () om en policy för gruppen gömda flyktingar om att medicinsk vård och behandling ska komma i första hand och betalas i andra hand, i enlighet med FN:s deklaration om mänskliga rättigheter (Dnr 0800681). Med gömda flyktingar avser personer som undanhåller sig verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Uppgifter om gruppens vårdkonsumtion registreras inom regionen . I tabell 6 redovisas antalet personer som besökt sjukvården och om de besökt primärvården eller annan öppenvårdsmottagning. hade 74 gömda barn besökt sjukvården (tabell6). Antalet gömda vuxna som besökt sjukvården skattas till 13 personer. Uppgiften om antalet vuxna vårdkontakter är osäker eftersom en och samma person kan redovisas som en person i öppenvården och som en person i slutenvården. I tabell 6 antas att samtliga vuxna patienter som vårdats i slutenvården även har besökt öppenvård (antingen i primärvården eller på öppenvårdsmottagning på sjukhuset). Vidare bör noteras att en del av de besök som redovisas på öppenvårdsmottagning avser dialysbehandling av barn. Eftersom sådan behandling sker regelbundet och vid flertal tillfällen får de stor betydelse för tolkningen av den vårdkonsumtion som presenteras i tabell 6. för denna redovisning saknades möjlighet att särredovisa dessa besök. Jämfört med motsvarande statistik från , är det stor skillnad i antalet gömda barn som sökt vård. var det 35 barn som besökt öppenvården och 6 barn som vårdats i slutenvården. Antalet vuxna som besökte öppenvården var 15 personer. Av de 74 barn som sökt vård i var det som besökt primärvården. Denna andel överensstämmer med resultaten från studie (2009), där av patienterna vid frivilligmottganing i kunde, enligt författarna, ha sökt vård i primärvården. ska noteras att samtliga patienter som inkluderades i Fresks & Ganslandt studie var eller äldre. Tabell 6 Antal besök i öppenvård samt antal vårddagar i slutenvård för gömda barn och vuxna i . besök/vårddagar totalt Besök hos allmänläkare/ssk/ annan i Besök vid Öppenvårdsmottagning spec. För att kunna uppskatta kostnaden för den vård som ges till papperslösa behövs en uppskattning av antalet öppenvårdsbesök respektive vårddagar per papperslös. Låt oss anta att gruppen papperslösa i hela landet uppgår till 10 000 personer och att dessa fördelar sig mellan landstingen på motsvarande sätt som de asylsökande . Det genomsnittliga antalet asylsökande i län var enligt SKLs enkätundersökning 3 026 personer, vilket motsvarar av samtliga asylsökande i samma kartläggning. Vi antar därmed att antalet papperslösa i län uppgår till 900 personer. Med samma åldersfördelning som för asylsökande skulle ca 200 av dem vara barn (). I tabell 6 redovisas hur mycket vård gömda barn och vuxna som kontaktat sjukvården har konsumerat. Genom att dividera antalet besök och vårddagar i tabell 6 med totala antalet papperslösa barn respektive papperslösa vuxna i , erhåller vi en uppskattning av antalet vårdkontakter (öppenvårdsbesök respektive vårddagar) per papperslöst barn respektive Med antagandet att antalet vuxna papperslösa i är 700 personer och antalet papperslösa barn är 200 personer skattas antalet primärvårdsbesök per vuxen till 0,03 besök och antalet besök per papperslöst barn till 1,0 besök (tabell 7). Skulle vi istället utgå från antagandet att antalet papperslösa är 35 000 på nationell nivå skattas antalet papperslösa i till 3 000 personer med antagandet att antalet papperslösa har samma geografiska fördelning som antalet asylsökande. Med ett sådant antagande slås antalet registrerade vårdkontakter vid Regions sjukvårdsmottagning ut på fler personer vilket innebär en minskning av antalet vårdkontakter per papperslös. Som framgår av tabell 7 minskar antalet primärvårdsbesök per papperslöst barn och år från 1,0 till 0,33. Tabell 7 Uppskattad vårdkonsumtion bland papperslösa i utifrån olika antaganden om totala antalet papperslösa i landet Antal besök/vårddagar per papperslös Antagande om totalt 900 Antagande om totalt 3 000 Besök hos allmänläkare/ssk/ Källa: egen skattning Den uppskattade vårdkonsumtionen i tabell 7 innebär emellertid en underskattning av papperslösas genomsnittliga vårdkonsumtion. Detta på grund av att vi endast inkluderat gömdas vårdkontakter i sjukvården i skattningen. Utöver dessa vårdkontakter förekommer även ideella vårdinsatser för gömda och för de personer som inte ansökt om uppehållstillstånd. Röda korsets vårdförmedling i besöktes av 411 personer år 2009 och det totala antalet besök och/eller konsultationer uppgick till 1 825 stycken, d.v.s. 4,4 konsultationer per person (Röda korset, 2010). Dessa uppgifter kan användas för att skatta vårdkonsumtion bland papperslösa vid ideella organisationer. var det genomsnittliga antalet asylsökande i knappt 9 500 personer, vilket motsvarade av totala antalet asylsökande (SKL, 2010a). Om vi antar att det totala antalet papperslösa i landet är 10 000 personer och att den geografiska fördelningen av antalet papperslösa är densamma som för asylsökande, uppskattas antalet papperslösa i län till 2 700 personer. Med 1 825 besök/konsultationer innebär det en vårdkonsumtion motsvarande 0,68 ideella besök per papperslös. Om det totala antalet papperslösa antas uppgå till 35 000 personer uppskattas antalet papperslösa i till 9 400 personer. Antalet ideella vårdbesök skattas då till 0,19 besök per papperslös. De patienter som besöker Röda korsets vårdförmedling är i huvudsak i åldern . av patienterna är och är eller äldre. I tabell 8 har vi fördelat antalet ideella öppenvårdsbesök på barn och vuxna papperslösa och antagit att av det totala antalet konsultationer har getts till barn. Vidare antar vi enligt (2008) att av besöken avsåg kontakt med öppen specialistmottagning och resterande motsvarade primärvårdskonsultation. Med dessa antaganden skattas antalet primärvårdsbesök per vuxen papperslös till 0,63 besök respektive 0,18 besök beroende på antagande om totala antalet papperslösa i landet. Tabell 8 Antal ideella vårdkontakter bland papperslösa i utifrån olika antaganden om totala antalet papperslösa i landet Antal ideella öppenvårdsbesök per papperslös Antagande om totalt 2 700 Antagande om totalt 9 400 Källa: Egen skattning 3.2 Skattad hälso- och sjukvårdskostnad 3.2.1 Kostnad för bosatta I tabell 9 redovisas skattade kostnader för primärvård, slutenvård, läkemedel och tandvård för gruppen bosatta dels totalt, dels per invånare respektive per individ i olika ålder. Som beskrevs i kapitel 2, har olika källor använts för att i ett första steg skatta den totala kostnaden för hälso- och sjukvård för bosatta. SKLs bokslutsstatiskt (SKL, 2010b) redovisar nettokostnaden totalt i miljoner kr för olika hälso- och sjukvårdstjänster samt nettokostnaden per invånare. Dessa uppgifter återges i tabell 9. Vid fördelningen av totalkostnaden per respektive åldersgrupp har vi utgått ifrån hur antalet besök och vårdtillfällen skiljer beroende på ålder och för vuxna även efter kön. använda oss av den procentuella fördelningen av vårdkonsumtion som presenteras i tabell 2, skattas kostnaden för primärvård etc för de olika åldersgrupperna. Som framgår av tabell 9 har exempelvis kostnaden för allmänläkarbesök skattats till per bosatt barn i åldern . Denna har skattats enligt följande: [total kostnad för allmänläkarbesök (tabell 10)*åldersgruppens andel av gjorda primärvårdsbesök (tabell 3) / antalet invånare i åldersgruppen (tabell 2)]4, dvs. [(*0,13)/1 921 093 inv=1 165 kr ] På motsvarande sätt har kostnaderna fördelats på de olika åldersgrupperna. Av notförteckningen till tabell 9 framgår underlaget till fördelningen. Den sammanlagda kostnaden för bosattas hälso- och sjukvård skattas till ca . För gruppen eller äldre skattades den totala kostnaden per individ till . För barn/ungdom skattas motsvarande totalkostnad till ca 13 000 per person. Kostnaden per kvinna är något högre än för män i motsvarande åldersgrupp. Kvinnorna i åldern har i snitt en högre kostnad för primärvård och somatisk korttidsvård, medan männen har i genomsnitt en högre kostnad för psykiatrisk vård och tandvård. 4 Notera att i våra beräkningar har fler decimaler använts i de andelar som presentats i tabell 2. Tabell 9 Skattade kostnader för hälso- och sjukvård totalt respektive per invånare samt per person i olika ålder för gruppen bosatta. Kostnad , prisnivå 2009 (Mkr=miljoner kr) Kr /-17 år Kr/18-64 år Kr/18-64 år Kr/65 år+ Kr/65 år+ Sjukgymnastik o arbetst2) Sluten/Övrig primärvård3) Egenavgift primärvård 2) Läkemedel Primärvård Förmån+rekv4) Egenavgift receptläkemedel 5) specialiserad somatisk vård 3) Egenavgift slutenvård (inkl hemsjukvård)6) Läkemedel somatisk förmån+rekv4) specialiserad psykiatrisk vård 7) Läkemedel psykiatrisk förmån+rekv4) Egenavgift receptläkemedel 5) Tandvårdsstöd (patienter med Statlig tandvårdsersättning 9) Egenavgift tandvård vuxna 9) Skolhälsovård () 10) Medicinska icke-varaktiga varor/ förbrukningsartiklar öppenvård 11) TOTALT HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Källa: Om inget annat anges är källan, SKL (2010b) 1) Fördelning på åldersgrupp enligt tabell 2 – primärvård 2)inga besök . Besök vuxna fördelats som primärvård i tabell 3 exkl. barn. (män ; kv ; man 65 år+ ;kv 65 år+ ) 3) Fördelning på åldersgrupp enligt tabell 2 – somatisk vård 4)Fördelning på åldersgrupp enligt tabell 2 - läkemedel 5)Källa: LIF, . Total egenavgift för receptläkemedel uppgick till totalt . Totalen har fördelats på primärvård, somatisk slutenvård och psykiatrisk slutenvård efter hur läkemedelskostnaden fördelats mellan de tre verksamheterna. 6)Ingen egenavgift barn. Fördelning på åldersgrupp efter vårdtillfällen vuxna (man ;kv ; man 65 år+ ;kv + ) 7)Fördelning på åldersgrupp enligt tabell 2– psykiatrisk vård 8)Fördelning på åldersgrupp enligt tabell 2 – tandvård 9)Källa: , . Statistiken uppdelad på ålder och kön. 10)Källa: , publicerade 11)Källa: , publicerade . Den samlade kostnaden för läkemedel och medicinska förbrukningsartiklar enligt Hälsoräkenskaperna exklusive kostnader för receptläkemedel+ egenavgift, rekvisitionsläkemedel och receptfria läkemedel. 3.2.2Kostnad för nuvarande vårdkonsumtion av asylsökande och papperslösa Kostnaden för primärvård, slutenvård, tandvård och läke medel för asylsökande beräknas genom att utgå från dels den kostnad som skattats per individ i olika ålder för bosatta, dels skillnaden i genomsnittlig vårdkonsumtion mellan asylsökande och bosatta. Eftersom vi vet att vårdkonsumtionen skiljer mellan asylsökande och bosatta i samma åldersgrupper, justeras kostnaden per asylsökande för denna skillnad. I tabell 10 jämförs vårdkonsumtionen per individ mellan asylsökande och bosatta genom att dividera antalet besök per asylsökande med antalet besök per invånare i respektive åldersgrupp. Detta relationstal används för att skatta kostnaden för hälso- och sjukvård för gruppen asylsökande. Exempelvis har asylsökande barn och ungdomar fler allmänläkarbesök än bosatta barn och ungdomar. Kostnaden för allmänläkarbesök per asylsökande barn och ungdom antas därför i våra skattningar vara högre än för bosatta. [per bosatt barn ( tabell 10)*1,87 (faktor för barn i tabell 11)=2 177 kr per asylsökande barn] Understiger kvoten 1 i tabell 10, innebär det en nedskrivning av kostnaden per bosatt för att erhålla en kostnad per asylsökande. Tabell 10 Asylsökandes vårdkonsumtion i förhållande till bosattas vårdkonsumtion Sjuksköterska /annat besök Mödravård (kv 18 -) Summa primärvårdsbesök /ind Summa vårddagar /ind Summa vårddagar /ind Källa: Tabell 3 och 5 Följande antaganden ligger till grund för kostnadsskattningen för asylsökandes nuvarande ·Vårdkonsumtionen för asylsökande motsvarar de öppenvårdsbesök, slutenvårdstillfällen och tandläkarbesök som SKL kartläggning presenterat för (SKL, 2010a) och som redovisas i tabell 5. ·Kostnaden för öppenvårdsbesök, slutenvårdstillfällen och tandläkarbesök skattas genom att justera skattad kostnad per bosatt med relationstalen i tabell 10. ·Kostnader för läkemedel inkluderas i skattningen. Kostnaden för läkemedel som förskrivs i primärvården justeras efter skillnader i antalet allmänläkarbesök mellan asylsökande och bosatta. Kostnaden för slutenvårdsläkemedel justeras efter skillnader i antalet vårdtillfällen i somatisk vård respektive psykiatrisk vård. På motsvarande sätt justeras patientens egenavgift för läkemedlet. Kostnaden för egenavgift för tandvård justeras efter skillnader i antalet tandläkarbesök mellan de två grupperna. ·Kostnader för ambulanstransporter, handikapp/hjälpmedelsverksamhet, skolhälsovård och medicinska förbrukningsartiklar inkluderas i skattningen. Kostnaden för exempelvis ambulanstransporter justeras efter skillnader i antalet vårdtillfällen i somatisk vård medan kostnaden för skolhälsovård justeras efter skillnader i besök inom barnhälsovården. ·Det genomsnittliga antalet asylsökande antas till 34 846 personer, enligt SKLs kartläggning för , vid skattning av totalkostnaden (SKL, 2010a). Antaganden om asylsökandes åldersfördelning utgår från samma källa och år och presenteras i tabell 11. Vi antar vidare att av vuxna asylsökande (eller ä ldre) är kvinnor, vilket motsvarar könsfördelningen bland nytillkommande asylsökande (SKL, 2010a). Tabell 11 Asylsökandes ålders- och könsfördelning Källa: SKL (2010a) I tabell 12 redovisas skattad kostnad för hälso- och sjukvården för dels bosatta, dels asylsökande enligt de antaganden som presenteras ovan. Kostnaden för bosatta är densamma som tidigare presenterats i tabell 9. Den totala kostnaden för hälso- och sjukvård för asylsökande har skattats med hjälp av skattade kostnaderna per individ i respektive åldersgrupp och antagande om asylsökandes åldersfördelning (tabell 11). Först skattas genomsnittlig kostnad per asylsökande enligt följande: (kr per ( tabell 12) *0,23)+(kr per Man (tabell 12)*0,48)+(kr per Kv 18-64 år (tabell 12)*0,26)+(kr per Man + (tabell 12)*0,02)+(kr per Kv 65 år+ (tabell 12)* 0,01). Kostnaden för primärvård per asylsökande skattas då till (4 637*0,23)+(2 829*0,48)+(3 214 *0,26)+(5 548*0,02)+(5 548*0,01)=3 426 5.