sou · GZB32 · 2011-01-18 00:00:00 — (1994), Growth and Employment: The Scope for a European Initiative, European Economy, nr 1, s. 77–106. , , , M. och Tuomala, M. (1994), Income Tax, Commodity Tax and Public Good Provision. A Brief Guide. Finanzarchiv 51, s. 472–487. , B., , M., Kashefi, B., , L.-E., Löfbom, E. och , K. (2004), Vem tjänar på att arbeta?, bilaga 14 till /04, SOU 2004:2. , P. och Radulescu, D. (2008), The Influence of Labor Taxes on the Migration of Skilled Workers, Cesifo Working Paper 2462. Eissa, N. och Hoynes, H.W. (2005), Behavioural Responses to Taxes: Lessons from the EITC and Labor Supply, NBER wor- king paper 11729. Eissa, N. och Liebman, J.B. (1996), Labor Supply Response to the Earned Income Tax Credit, 111/2, s. 605–37. , P. och , L.R. (2009), A Microsimulation Approach to an optimal Swedish Income Tax, nr 4379. , P., , L.R. och , R. (2009), SWEtaxben: A Swedish Tax/Benefit Micro Simulation Model and an Evalua- tion of a Swedish Tax Reform, nr 4106. Bilaga 12 till LU2011 Feldstein, M. (1995), The Effect of Marginal Tax Rates on Taxable Income: A Panel Study of the 1986 Tax Reform Act, 103, s. 551–72. Feldstein, M. (1999), Tax Avoidance and the Deadweight Loss of the Income Tax, Review of Economics and Statistics 81/4, s. 674–80. (2008), Svensk finanspolitik, , . Fleurbaey, M. och Maniquet, F. (2006), Fair Income Tax, Review of Economic Studies 73, s. 55–83. Fleurbaey, M. och Maniquet, F. (2007), Help the Low-Skilled or Let the Hardworking Thrive? A Study of Fairness in Optimal Income Taxation, 9, s. 467– 500. Flibo, A., Fougère, D. och Olier, L. (2007), Is the Household Demand for Sensitive to Tax Reductions?, The French Case, 91, s. 365–385. , L.R., (2010), En skattepolitik för både innan- och utanför- skapet. Utvärdering av jobbskatteavdraget samt några alterna- tiva reformer, SNS rapport. , , , J. och , R. (2004), Household Labor Supply and Welfare Participation in , 39/4, s. 1008–32. , L.R., Pylkkänen, E., och , R., (2007), From Wel- fare to Work: Evaluating a Tax and Benefit Reform Targeted at Single Mothers in , Labour 21/3, s. 443–471. (2009), Labour Supply Incentives, in , IFAU working paper 2009:30. Gelber, A.M. (2010), Taxation and the Earnings of Husbands and Wives, arbetsdokument. , R. och Kopczuk, W. (2008), The Choice of Personal Income Tax Base, stencil, . , J. och Saez, E. (2002), The Elasticity of Taxable Income: Evidence and Implications, 84, s. 1–32. (2007), Taxpayers Responsiveness to Tax Rate Changes and Implications for the Cost of Taxation, Interna- tional Tax and 14/5, s. 563–82. Bilaga 12 till LU2011 , J. och Kosonen, . (2010), [Price impacts of lowered VAT of restaurant food] (på finska). , B. och , A.-S. (1995), Progressive Taxation, Wage Setting, and Unemployment: Theory and Swedish Evidence, 2 (1995), s. 423–460. , B. och , M. (2007), Estimating Income Responses to Tax Changes: A Approach, arbetsdokument 2007:25. Huttunen, K., Pirttilä, J. och Uusitalo, R. (2009), The Employment Effects of Low-Wage Subsidies, i Huttunen, K. och Uusitalo, R., , Working Paper nr 254. Immervoll, H. och Pearson, M. (2009), A Good Time to Make ? Taking Stock of In-Work Benefits and Related Measures across the , Social, Employment and Migration Working Papers nr 81, . Immervoll, H., , H., , C. och Saez, E. (2007), Welfare Reform in European Countries: A Microsimulation Analysis, 117, s. 1–44. Immonen, R., Kanbur, R., , M. och Tuomala, M. (1998), Tagging and Taxing: the Optimal Use of Categorical and Income Information, Economica, vol. 65, s. 179–92. Kanbur, R., , M. och Tuomala, M. (1994), Optimal Non- linear Taxation for Alleviation of Income Poverty, , vol. 38, s. 1613–1632. Kaplow, L. (2006), On the Undesirability of Commodity Taxation Even When Income Taxation Is Not Optimal, lic Economics 90, s. 12–35. Kleven, H., Kreiner, C. och Saez, E. (2009a), The Optimal Income Taxation of Couples, Econometrica, 77, s. 537–560. Kleven, H., Landais, C. och Saez E. (2009b), Taxation and Interna- tional Mobility of Superstars: Evidence from Foot- ball Market, , , stencil. Kleven, H., , W. och Sørensen, P.B. (2000), Optimal Taxation with , Economic Papers 52, s. 584–594. Bilaga 12 till LU2011 Klevmarken, N.A. (2000), Did the Tax Cuts Increase Hours of Work? A Statistical Analysis of a Natural Experiment, Kyklos 53, s. 337–362. Knabe, A. och Schöb, R. (2008), Minimum Wages and their Alter- natives: A Critical Assessment, CESifo Working Paper nr 2494. Knabe, A., Schöb, R. och Weimann, J. (2006), Marginal Employ- ment Subsidization: A New Concept and a Reappraisal, Kyklos 59, s. 557–577. Korkeamäki, O. och Uusitalo, R. (2009), Employment and Wage Effects of a Payroll-Tax Cut: Evidence from a Regional Expe- riment, International Tax and 16, s. 753–772. Koskela, E. och Vilmunen, J. (1996), Tax Progression is Good for Employment in Popular Models of Trade Union Behaviour, Labour Economics 3, s. 65–80. (2010), What was Actually Cut in Barbers VAT cut?, stencil, . Kramarz, F. och Philippon, T. (2001), The Impact of Differential Payroll Tax Subsidies on Minimum Wage Employment, Jour- nal of Public Economics 82, s. 115–146. (2009), Nonparametric Structural Estimation of Labor Supply in the Presence of Censoring, working paper 2009:6. , M. och Ragan, K. (2006), Labor Supply and the Tax Reform of the Century?, , otryckt. Mirrlees, J. (1971), An Exploration in the Theory of Optimal Income Taxation, Review of Economic Studies 38, s. 175–208. Mirrlees, J.A. (1974), Notes on Welfare Economics, Information and Uncertainty, i Balch, och (red. ), Essays on Eco- nomic Behaviour under Uncertainty, : North . Mirrlees, J.A. (2006), Welfare, Incentives and Taxation. : University Press. (2009a), Economic Growth and the Role of Taxation – , Economics Department Working Papers, nr 714, Naito, H. (1999), Re-examination of Uniform Commodity Taxes under a and its Implication for Bilaga 12 till LU2011 71, s. 165– 188. Nickell, S. (2006), Work and Taxes, i Agell, J. och Sørensen, P.B. ), Tax Policy and Labor Market Performance. (2009), Taxing Wages 2008–2009. Special Feature: non-tax compulsory payments as an additional burden on labour income. (2009), Why do Europeans Work so ?, Interna- tional 50, s. 39–61. Phelps, E. (1994), Low-Wage Employment Subsidies versus the , , Papers and Procee- dings 84, s. 54–58. Phelps, E. (1997), Rewarding Work: How to Restore Participation and Self-Support to , , MA: . Pirttilä, J. och Tuomala, M. (2007), Labour Income Uncertainty, Taxation and Public Good Provision, 117, s. 567–582. Pirttilä, J. och , H. (2010), Income Shifting within a Dual Income Tax: Evidence from the Finnish Tax Reform of 1993, , ännu ej publicerad. Pirttilä, J. och Suoniemi, I. (2010), Public Provision, Commodity Demand, and Hours of Work: An Empirical Analysis, CESifo Working Paper nr 3000. (2004), Why Do Americans Work So Much ?, of , vol. 28, s. 2–13. /09:1, Budgetpropositionen . Förslag till stats- budget , finansplan och skattefrågor m.m. , J. och , D. (2008), The Evolution of Top Incomes in an Egalitarian : 1903–2004. lic Economics 92, s. 366–387. Rogerson, R. och , J. (2009), Micro and Macro Elastici- ties in a Life Cycle Model with Taxes, 144, s. 2277–2292. Sacklén, H. (2009), Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomst- skatteområdet 2007–2009, Rapport från ekonomiska avdel- ningen på . Bilaga 12 till LU2011 Saez, E. (2001), Using Elasticities to Derive Optimal Income Tax Rates, Review of Economic Studies 68, s. 205–229. Saez, E. (2002), Optimal Income Transfer Programs: Intensive ver- sus Extensive Labor Supply Responses, 117, s. 1039–1073. Saez, E., Slemrod, J.B. och , S.H. (2009), The Elasticity of Taxable Income with Respect to Marginal Tax Rates: A Criti- cal Review, NBER working paper 15012. Salanié, B. (2003), The Economics of Taxation. Selén, J. (2005), Taxable Income Responses to Tax Changes: Panel Analyses of Swedish Reforms, otryckt, för ekonomisk forskning. (2009), The in Female Employment and the Role of Tax Incentives. An Empirical Analysis of the Swedish Individual Tax Reform of 1971, , arbets- dokument 2009:3. Simula, L. och Trannoy, A. (2010), Optimal Income Tax under the Threat of Migration by Top Income Earners, 94, s. 163–173. Slemrod, J. (1998), Methodological Issues in Measuring and Inter- preting Taxable Income Elasticities, 51, s. 773–88. Sørensen, P.B. (1997), to Unemployment Problem? Economic Policy, , s. 223–264. Sørensen, P.B. (2010), Swedish Tax Policy: Recent Trends and , rapport till Expertgruppen i Studier i Offentlig ekonomi 2010:4. , Jobbskatteavdraget, RiR 2009:20. (2010), Taxes in , SKV 104, utgåva 10. Tuomala, M. (1990), Optimal Income Tax and Redistribution. : University Press. Uusitalo, R. (2005), [Did the Tax Deduction on Household Services Really Increase Employment?] (på finska), Työpoliittinen aikakauskirja 2/2005. Appendix A: Mikrosimuleringar För att erhålla tröskeleffekter och marginaleffekter för olika grup- per har vi använt mikrosimuleringsmodellen Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT). FASIT har utvecklats av i samarbete med finans- departementet. I princip gör FASIT det möjligt att beräkna effek- ter av förändringar i hela skatte- och transfereringssystemet. I simuleringarna har vi använt uppgifter från Hushållens ekonomi (HEK). Individer i åldrarna 20–har ingått i undersökningen. Simuleringarna har genomförts med faktiska uppgifter , medan inkomstprognoser har använts för att få fram simuleringsresultaten . De flesta föränd- ringarna av tröskeleffekter och marginaleffekter mellan åren åter- speglar förändrade regler i skatte- och transfereringssystemet. I begränsad omfattning kan de emellertid också återspegla demogra- fiska förändringar. I huvudsak har vi följt de förfaranden som be- skrivs i m.fl. (2004). Förvärvsinkomstens storlek har erhållits på följande sätt. För de personer som förvärvsarbetar används faktiskt förvärvsinkomst. För de personer som inte förvärvsarbetar ersätts förvärvsinkomsten av den förvärvsinkomst som individen rimligen skulle ha uppburit om denne hade valt att arbeta. I simuleringarna antas att de perso- ner som inte förvärvsarbetar skulle tjäna en inkomst i enlighet med hans/hennes sjukpenninggrundande inkomst (SGI) om han/hon skulle ha förvärvsarbetat. SGI används av de svenska myndigheterna för att till exempel beräkna individens rätt till sjuk- penning. Den sjukpenninggrundande inkomsten baseras på faktisk löneinkomst. Om individen är arbetslös och aktivt söker ett nytt arbete behåller han/hon sin tidigare SGI. Om individens arbets- förmåga är nedsatt behåller han/hon också sin SGI under sjuk- Appendix A: Mikrosimuleringar I vissa avseenden (bland annat för studenter) är reg- lerna om SGI komplexa. Endast de med en förvärvsinkomst som överstiger ett (1) prisbasbelopp ingår i simuleringarna. 6.2Hur påverkas tröskeleffekter och marginaleffekter av indirekta skatter? Man ska komma ihåg att de marginaleffekter som redovisas i tabell 2.6 inte inbegriper mervärdesskatt (moms) och löneskatter. Ett mått på marginaleffekten, som inbegriper indirekta skatter, kan skrivas 1 - {(1 - t + (1 - m) × sb ) där t är den marginaleffekt som redovisas i tabell 2.6, sb avser för- månskomponenten i löneskattesatsen och sT avser skattekompo- nenten i löneskattesatsen.t är konsumtionsskattesatsen, och m är marginalskatten på sociala förmåner. Denna formel för marginal- effekt kommer från en statisk modell där individen antas konsu- mera hela sin inkomst. Anta att individens konsumtion är C, indi- videns skattepliktiga inkomst är W och att W g = (1+ sb + sT )W är arbetsgivarens lönekostnad. Då kan en (lineariserad) budget- restriktion för individen formuleras enligt följande (1+ t )C = - m × s + sb + sT + sb + sT 1+ sb + sT + sb + sT Av detta följer att (1- t) + (1- m)sb = (1- METR (1+ t )(1+ sb + sT inklusive _ indirekta _ skatter Den effektiva mervärdesskattesatsen är cirka 0,21, medan den totala löneskattesatsen är 0,32 . Under taket för det sociala skyddsnätet (7,5 prisbasbelopp/inkomstbasbelopp) genererar löneskattesatsen sociala förmåner. Såsom redovisas i av- snitt 2.3 har skattekomponenten i de sociala avgifterna ofta upp- skattats till . Följaktligen får en individ med en marginalskatt på då löneskatter inte räknas in (det vill säga en person i den sjätte decilen i tabell 2.6) under dessa förut- sättningar en marginaleffekt (som inbegriper indirekta skatter) på Appendix A: Mikrosimuleringar 1-{(1- 0.29+ (1- 0.29)× 0.4× 0.32) En person med en marginalskatt på 0,54 enligt tabell 2.6, och som har en inkomst som överstiger det sociala skyddsnätets tak, får en marginaleffekt (som inbegriper indirekta skatter) på 1 - {(1 - 0.54) Hur påverkas de tröskeleffekter som redovisas i tabell 2.5 av indi- rekta skatter? Låt oss fastställa definitionen av tröskeleffekten i något mer formella termer. Vi låter T (W ,Y ) vara skillnaden mellan hushållstransfereringar som mottas och skatter som tas ut av en individ som förvärvsarbetar, där individen tjänar W kronor. Y är övriga hushållsinkomster före skatt. Vi låter T (0,Y ) vara skillna- den mellan mottagna transfereringar och erlagda skatter då indivi- den inte förvärvsarbetar. Då kan tröskeleffekten definieras som: hushållets inkomst när individen arbetar hushållets inkomst när individen inte arbetar W + Y - T (W ,Y ) Y - T (0,Y ) = T (W ,Y ) - T (0,Y ) 49 Vi antar att m är 0,29. Om man räknar in momsen påverkas tröskeleffekten på följande (1 + t )C = W + Y - T (W ,Y ) (1+ t )CWo = Y - T(0,Y) Om vi löser ut den finansiella vinsten av att arbeta i dessa ekva- W + Y - T (W ,Y ) - [Y - T (0,Y )] (1 + t ) Tröskeleffekter med skatter på konsumtion blir därför finansiell vinst av att arbeta = 1- W + Y - T (W ,Y ) - [Y - T (0,Y )] T (W ,Y ) - T(0,Y) W (1+ t ) 1+ t 1+ t Enligt våra egna beräkningar, som baseras på Hushållens utgifter (HUT), är den effektiva skattesatsen för konsumtion (då har vi beaktat det faktum att en del av konsumtionen, som livsmedel, inköps till en lägre momssats). För att få en tröskeleffekt som inkluderar momsen skulle man därför behöva använda följande formel: + t 1 + t där PTR exklusive _ moms är den tröskeleffekt som redovisas i tabell Om PTRinklusive _ moms är lika med 1 överensstämmer de två måt- PTR exklusive _ moms 0,7 (0,5) generar ett värde för PTRinklusive _ moms på 0,75 (0,59). Om löneskatten antas vara och inte inkluderar en förmånskomponent är tröskeleffekten opå- verkad, om man uttryckligen skulle ta med löneskatten i beräk- ningen. Löneskatten ingår i uttrycket för bruttoinkomsten och är på så sätt redan inkluderad i definitionen av Om man antar att det finns en förmånskomponent måste man också inbegripa denna förmån i funktionen T (W ,Y ) . Detta har inte gjorts i de simuleringar som har presenterats här. Om man skulle ta med förmånskomponenten i beräkningen skulle förmodligen tröskeleffekten minska något. Men eftersom sociala förmåner är skattepliktiga och inkomst i form av arbetslöshets- Appendix A: Mikrosimuleringar ersättning och sjukförsäkring även genererar pensionsförmåner, är det långt ifrån klart om denna effekt är väsentlig. Appendix B: Förutsägelser utifrån teori 6.3Beteende när det gäller den intensiva marginalen För att grafiskt illustrera några av de viktigaste punkterna återger vi en budgetrestriktion med två segment i figur A1. Skattepliktig för- värvsinkomst z mäts längs den horisontella axeln, medan konsum- tion (disponibel inkomst) mäts längs den vertikala axeln. Detta är ett exempel på en stegvis linjär budgetrestriktion. Budgetrestrik- tionens lutning på de två segmenten bestäms av 1 - tL respektive 1 - tH . Det finns också en virtuell inkomst, R, som är förknippad med varje segment av budgetrestriktionen. För det första segmen- tet är den virtuella inkomsten lika med den icke arbetsrelaterade inkomsten R = y . För det andra segmentet erhåller man den vir- L = + [ - - - ] tuella inkomsten genom RH y (1 tL ) (1 tH ) *l , där l är brytpunkten. En vanlig ansats när man skattar arbetsutbud och inkomstskattebasens elasticitet är att linearisera budgetrestriktio- nen för individen vid individens optimum. Individen anses då agera som om budgetrestriktionen vore linjär. En individ som befinner sig på det första segmentet kommer således att rapportera sin inkomst som en funktion av 1- tL och RL : z = z(1 - tL , RL ) , medan föl- jande funktion z = z(1 - tH , RH ) kommer att bestämma den opti- mala skattepliktiga inkomsten för en individ som tillhör det övre segmentet. Vi ska nu studera en skattereform som sänker marginalskatten på det första segmentet, men lämnar marginalskatten på det andra segmentet oförändrad. Detta kan betraktas som en oerhört grov approximation av den svenska reformen med jobbskatteavdrag för perioden –2010. Figur A.1 illustrerar effekten på skattepliktig inkomst för en individ i det första segmentet. Prisändringen med- för både en substitutionseffekt (som åskådliggörs med pilen till höger) och en inkomsteffekt (pilen till vänster). Appendix B: Förutsägelser utifrån teori Bilaga 12 till LU2011 kurvorna uppvisar standardegenskaper kommer substitutions- effekten att vara positiv. Under förutsättning att individen minskar sin skattepliktiga inkomst när icke arbetskomsten ökar, kommer inkomsteffekten och substitutionseffekten att gå i motsatta rikt- ningar. Nettoeffekten blir således teoretiskt sett obestämd för en individ på det första segmentet. visar förhållandet för en individ som befinner sig på det andra segmentet. Eftersom marginalskatten är oförändrad kommer denna individ inte att uppleva någon substitutionseffekt. Ökningen av RH kommer dock att föranleda individen att till- handahålla en mindre skattepliktig inkomst eftersom skattepliktig inkomst är en normal onyttighet. Enligt standardförutsättning- arna kommer alltså denna individ att minska sin skattepliktiga inkomst som svar på reformen. I litteraturen om arbetsutbudet är det vanligt att inbegripa inkomst som uppbärs av make/registrerad partner/sambo i måttet för icke arbetsrelaterad inkomst y. Härigenom bidrar jobbskatte- avdraget potentiellt sett till en ökning av individens icke arbets- relaterade inkomst (se figur A.3). Oavsett om individen befinner sig på det första eller andra segmentet förstärker denna mekanism inkomsteffekten. Hur stor denna effekt är beror på hur stor make/makans bruttoinkomst är. 6.4Beteende när det gäller den extensiva marginalen När en individ väljer att förvärvsarbeta eller inte jämför individen nyttonivån vid noll arbetstimmar med den nyttonivå som kan upp- nås på alla andra segment av budgetrestriktionen. För ensamstå- ende borde jobbskatteavdraget entydigt öka sannolikheten att gå in på arbetsmarknaden, eftersom deras icke arbetsrelaterade inkomst inte påverkas av reformen, medan den disponibla inkomsten för en förvärvsarbetande har ökat på budgetrestriktionens alla segment. För personer som är gifta eller sammanboende är den icke arbets- relaterade inkomsten vid noll timmars arbete inte konstanthållen (förutsatt att åtminstone en del av makarnas inkomster slås sam- man). För denna grupp förväntas alltså jobbskatteavdragets effekt på andelen arbetstagare att gå i två motsatta riktningar. Bilaga 12 till LU2011 Appendix B: Förutsägelser utifrån teori Figur A1 Budgetrestriktion med bruttoinkomst längs den horisontella axeln och nettoinkomst längs den vertikala axeln z - T (z) Appendix B: Förutsägelser utifrån teori Bilaga 12 till LU2011 Figur A2 Budgetrestriktion med bruttoinkomst längs den horisontella axeln och nettoinkomst längs den vertikala axeln z - T (z) Bilaga 12 till LU2011 Appendix B: Förutsägelser utifrån teori Figur A3 Budgetrestriktion med bruttoinkomst längs den horisontella axeln och nettoinkomst längs den vertikala axeln z - T (z) R1före = y före Appendix C: Beräkning av den intäktsmaximerande marginal- skattesatsen för höga inkomster För varje extra hundralapp som en skattebetalare på det högsta trappsteget tjänar måste denne betala i inkomstskatt. Dessutom betalar hans arbetsgivare i genomsnitt i löne- skatt. När personen använder pengarna betalar han även moms och andra konsumtionsskatter. Enligt våra egna beräkningar som base- ras på Hushållens utgifter (HUT), är den effektiva skattesatsen för konsumtion (i beräkningen har vi då tagit med det fak- tum att en del av konsumtionen, som livsmedel, inköps till en lägre momssats). Om man tar med alla dessa skatter i beräkningen blir summan av erlagda skatter, beräknat som en procentandel av arbetskostnaderna, . 1 - {(1 - t) där t är den högsta inkomstskattesatsen, s avser löneskattesatsen och t är skattesatsen för konsumtion. Löneskatter betraktas här som verkliga skatter vid dessa inkomstnivåer. Utökad inkomst för- knippas inte längre med högre framtida förmåner. Den högsta intäktsmaximerande skattesatsen beror både på inkomskattebasens elasticitet (e) och på antalet individer som är höginkomsttagare, vilket i sin tur är beroende av hur inkomstför- delningen (eller fördelningen av förmågor) är utformad. Formeln för den optimala skattesatsen är 1/(1 + a * e)), där a avser den så kallade paretoparametern. Vi antar att inkomstfördelningens högra svans följer en paretofördelning (ett antagande som ofta görs, se till exempel Brewer m.fl. (2010)). Paretoparametern för den svenska inkomstfördelningen beräknas med hjälp av data för de högsta inkomstandelarna som redovisas i och (2008) på ett sätt som föreslogs av (2004). Paretoparametern för faktorinkomst har varierat mellan 1,7 och 2,1 i under de Appendix C: Beräkning av den intäktsmaximerande marginalskattesatsen för höga inkomster Bilaga 12 till LU2011 För dessa paretoparametervärden och för olika värden för inkomstskattebasens elasticitet, anges de högsta optimala skat- terna i tabell 5.1. i avsnitt 5,2. För att den aktuella svenska högsta skattesatsen på ska vara optimal får inte inkomstskattebasens elasticitet för skatte- betalarna med de högsta inkomsterna överstiga 0,2. Men i vissa svenska studier har man gjort elasticitetsskattningar som ligger långt över denna nivå, och denna elasticitet antas ofta vara högre bland höginkomsttagare. I denna diskussion föreslår vi alltså att den högsta skattesatsen bör sänkas. Vissa invändningar måste dock beaktas. För det första har pro- blemen med att höginkomsttagare eventuellt flyttar ifrån som en reaktion på det höga skattetrycket en tendens att minska den högsta optimala skattesatsen. En tanke som går i samma rikt- ning är att, om paretoparametern beräknades utifrån förvärvs- inkomst och inte utifrån faktorinkomst som ovan, skulle den för- modligen bli högre på grund av detta och skattesatsen lägre. Men, som man hävdar i Saez m.fl. (2009), då det förekommer inkomst- omvandling mellan olika skattebaser borde den optimala skattesat- sen bli högre (detta borde också vara fallet i om en del av de skatteintäkter som undgår inkomstbeskattning återförs till skatte- basen för kapitalinkomst). Och slutligen, parametrarna ovan har beräknats baserat på inkomstfördelning och inte på fördelningen av förmågor, som skulle ha varit fallet i teorin. Om man beaktar alla dessa aspekter inser man att de optimala siffror som redovisas i avsnitt 5.2. måste tolkas med försiktighet. Appendix D: Sysselsättningsgraden bland äldre Som vi noterade i avsnitt 2.1 har beskattningen av äldre arbetstaga- res arbetsinkomster reformerats –2010. Det har skett viktiga förändringar både inom ramen för personbeskatt- ning och för lönebeskattning. Individer som fyllt före var berättigade till en mer generös skattereduktion för förvärvsinkomst än arbetstagare i den mest aktiva åldersgruppen 2007 och framåt. Den särskilda skattereduktionen för äldre redovisas i figur A.4.50 var skattereduktionen konstruerad på samma sätt som reduktionen för arbetstagare i den mest aktiva åldergruppen. Storleken på skattereduktionen var emellertid betydligt högre. tillämpas ett förenklat system. Det förenk- lade jobbskatteavdraget för äldre är inte en funktion av grund- avdraget eller den kommunala skattesatsen.