sou · GZB372 · 2011-11-14 00:00:00 — Framöver kommer fler aktörer konkurrera om samma företag, eftersom de finns behov av fler APL platser för vuxen- lärlingar, Yrkeshögskola m.fl. Här skulle ett regionalt kompe- tensforum kunna stimulera till en mötesplats för dessa aktörer att samordna och driva det framtida kompetensbehovet. Marknadsföring, validering och handledarutbildning skulle kunna genomföras regionalt tillsammans med branschorganisationer och utbildningsanordnare. Branscherna önskar också bidra med rekommendationer om lämplighet på lärlingsutbildningsföretag – kvalitet-organisation- innehåll. skulle kunna ta fram allmänna råd genom de natio- nella programråden (avseende lärlingsutbildning). Regional samverkan kan initieras utan sammanhållande bransch- organisation utan som en sammanslutning av företag i regionen. Regionförbunden skulle möjligen kunna kopplas till programrå- den. Möjligheter att använda deras kompetens att exempelvis analysera regionala arbetsmarknader. Tips om att SKL är på gång med att samla branscher i regionala råd! Nationella programrådet skulle möjligen kunna vara värdar för årliga konferenser där regionala aktörer kan medverka och föra fram eller diskutera gemensamma frågor. kan identifiera regionala motparter – obs tappa inte något yrke om det inte finns med i det nationella programrådet – eller andra nätverk. redovisning av stats- bidraget för försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning /2011 Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning startade och gick den första elevkullen i årskurs 3. Tredje och sista intaget av elever skedde och efter kan inga nya elever påbörja utbildning i försöksverksam- heten. är gymnasial lärlingsutbildning en del av yrkes- programmen inom den nya gymnasieskolan. deltog drygt 9 600 elever i försöksverksamheten varav nästan två tredje- delar av eleverna gick i fristående skolor. Trots detta är antalet fristående huvudmän betydligt lägre än antalet kommunala huvud- män. Förklaringen till detta ligger i att huvudmannen deltar med cirka 50 skolor. Den populäraste utbildningen i samtliga tre årskurser är bygg- programmet. Därefter skiljer det sig något åt mellan årskurserna. Fordons-, hantverks- samt handels- och administrationsprogram- men hör dock till de mest populära utbildningarna. Ungefär två tredjedelar av eleverna i försöksverksamheten är män och en tred- jedel är kvinnor. Detta är en något större andel män jämfört med de ordinarie yrkesprogrammen i gymnasieskolan. Inom utbildningarna industri, el och energi dominerar manliga elever. Kvinnorna domi- nerar istället inom utbildningarna omvårdnad, barn- och fritid och naturbruk. har totalt fördelat i statsbidrag sedan försöksverksamheten startade . /11 utbetalades totalt varav tilldelades landsting och kommunala huvudmän. Till de fristående huvudmännen har betalats ut. Huvudmännens användning av bidraget /11 redo- visas per termin på grund av den ändring som trädde i kraft i förordningen (2007:1349) om försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Ändringen innebar att huvud- mannen rekvirerar bidrag för två olika kostnadsslag; utvecklings- kostnader och ersättning till arbetsgivare som har tagit emot lär- lingselever. En ökning i ersättning till arbetsgivare märks i och med förordningsändringen. Detta särskilt hos fri- stående huvudmän som använde av bidraget för att ersätta arbetsgivare, en siffra som ökat till 53 pro- cent . sedan försöksverksamhetens start har de fristående huvudmännen använt en högre andel av bi- draget för ersättning till arbetsgivare än de kommunala huvud- männen. var skolpersonalskostnader och elevkostnader de två största utgifterna för samtliga huvudmän. En skillnad i använd- ningen av bidraget mellan kommunala och fristående huvudmän var att kommunala huvudmän tenderade att lägga en större andel av bidraget till ersättning till arbetsgivare medan de fristående huvud- männen istället använde en större andel till administration. använde samtliga huvudmän omkring hälften av bidra- get till ersättning till arbetsgivare och resterande del till utveck- lingskostnader, varav lärlingssamordnare upptog den största delen. Avbrottsfrekvensen under elevernas första läsår i försöksverk- samheten har belysts i varje uppföljningsrapport. Mellan hösten och våren /09 var andelen elever som avbröt sina stu- dier i försöksverksamheten . Bland de elever som på- började försöksverksamheten var det som inte längre fanns kvar i försöksverksamheten . togs den sista elevkullen in i försöksverksamheten och avbrottsfrekvensen för dem var . Även en jämförelse ur ett längre perspektiv har gjorts för den första elev- kullen mellan och . Två tredjedelar av ele- verna som deltog fanns kvar i försöksverksamheten i årskurs 3 . Samtliga resultat om avbrott och nytillkomna elever baseras på uppgifter som huvudmännen har lämnat i sam- band med rekvisitionstillfällen för statsbidraget till gymnasial lär- lingsutbildning. kommer att belysa elevströmmarna i försöksverksamheten närmare i en registerstudie . Statsbidraget till försöksverksamheten med gymnasial lärlings- utbildning är ett riktat statsbidrag som är en resurs utöver den ordinarie finansieringen. har huvudmannen helt kunnat besluta vad bidraget ska användas till. Uppföljningen visar att efter har huvudmännen redovisat betydligt större kostnader för ersättning till arbetsgivare. Det är upp till huvudman och arbetsgivare att komma överens om storleken på ersättningen och vilka kostnader som ersättningen ska täcka. I denna uppföljning redogörs för omfattningen av försöksverk- samheten med gymnasial lärlingsutbildning samt vad huvudmännen har använt statsbidraget till under /11. Satsningen med gymnasial lärlingsutbildning startade som en försöksverksamhet . Förordningen (2007:1349) om försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning gäller för utbildning som påbör- jats mellan och . påbörjade den sista elevkullen sin utbildning och de eleverna kommer att gå ut . Försöksverksamheten omfattas av ett statligt stöd till del- tagande huvudmän med högst per elev och läsår. avsatte regeringen , , och . har totalt betalat ut till huvudmän sedan försöksverksamheten startade. /09 utbetalades , /10, 175,6 miljoner och /11, . skedde en förordningsändring gällande statsbidragets fördelning. Varje huvudman som deltar i försöks- verksamheten kan rekvirera statsbidrag med högst per läsår för varje elev som deltar i gymnasial lärlingsutbildning. Ändringen innebär att huvudmannen kan erhålla högst 10 000 kro- nor per elev och läsår till utvecklingskostnader och resterande del av bidraget kan huvudmannen rekvirera om denne har kostnader för ersättning till arbetsgivare som har tagit emot lärlingar. Om huvudmannen inte rekvirerar bidrag för utvecklingskostnader kan hela bidraget användas till ersättning till arbetsgivare. har informerat huvudmännen om att utvecklingskostnader avser andra kostnader än de kostnader huvudmannen har för ordinarie verksamhet. Till exempel ska inte kostnader som normalt finns för elever i de nationella yrkesförberedande programmen räknas som utvecklingskostnader. är gymnasial lärlingsutbildning en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan. Gymnasial lärlingsutbild- ning leder till samma yrkesexamen som ett skolförlagt yrkespro- gram och lärlingsutbildning kan vara ett alternativ inom yrkespro- grammen. Lärlingsutbildning har samma behörighetsregler och examensmål som motsvarande skolförlagt program. Eleven ska dock vara ute på en eller flera arbetsplatser under minst halva stu- dietiden. har betalat ut statsbidrag en gång per termin. Huvudmännen har lämnat uppgifter vid rekvisitionstillfäl- len en gång per termin samt i en särskild uppföljningsblankett under läsåren 2008/09, 2009/10 och . Underlaget i denna uppföljning är hämtat från rekvisitions- och uppföljnings- underlag avseende och . Fram har en uppföljningsblankett använts. Blanketten består av sex förtryckta kostnadsslag med underkatego- rier samt utrymme för huvudmannen att beskriva andra kostnader som bidraget kan ha använts till. De förtryckta kostnadsslagen är baserade på de vanligast förekommande svaren i de två tidigare uppföljningarna. Huvudmän som har redovisat högre eller lägre kostnader i jämförelse med tilldelat bidrag har fått möjlighet att inkomma med en reviderad uppföljning. På grund av ändringen i förordningen som började gälla 1 janu- ari 20112 är uppföljningen för /11 uppdelad per termin. har huvudmännen rekvirerat bidrag för faktiska kost- nader och därmed utgör rekvisitionsblanketten också underlag för vad bidraget har använts . Eftersom huvudmännen fick information om att de endast kunde rekvirera bidrag för beslutade kostnader som de hade kunde de inte uppge förväntade kostnader . har huvudmännen därmed endast kunna rekvirera bidragets faktiska 1Elever kunde senast påbörja utbildning i försöksverksamheten . 2Förändringar i förordning (2007:1349) rör paragraferna 21–24. kostnader och inte då ett fastställt belopp kunde rekvireras för varje deltagande elev. Rekvisitionsblanketten avseende innehåller fem för- tryckta förslag på utvecklingskostnader för: lärlingssamordnare, att öka lärares kompetens om lärlingsutbildning i försöksverksam- heten, handledarutbildning, lärlingsrådets uppdrag att utveckla för- söksverksamheten och övriga utvecklingskostnader. För att rekvi- rera bidrag för huvudmannens kostnader för ersättning till arbets- givare ska namnet på arbetsplatsen och en kontaktperson anges i rekvisitionsblanketten. kommer att genomföra en stick- provsundersökning gällande huvudmännens redovisade kostnader för ersättning till arbetsgivare. Kommunala och fristående huvud- män kommer att ingå i stickprovsundersökningen genom ett stra- tegiskt urval. Om får information om att en huvudman har lämnat felaktiga uppgifter kommer också denna att ingå i urva- let. En huvudman kan bli återbetalningsskyldig om huvudmannen har lämnat felaktiga uppgifter, om bidraget inte använts för avsett ändamål eller på något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. 2 Försöksverksamheten /11 Försöksverksamheten består av tre elevkullar och gick den första elevkullen i årskurs 3. Ett fåtal elever blev klara med utbildningen på grund av att de påbörjade sin utbildning i årskurs 2. deltog 158 huvudmän med totalt 10 110 elever i försöksverksamheten med gymnasial lärlings- utbildning. deltog 159 huvudmän med 9 617 elever. I tabell 2.1 redovisas antalet elever i försöksverksamheten /11 fördelat efter huvudmannaskap samt hur mycket stats- bidrag som har betalats ut. 3 Rekvisitionsblanketten skulle skickas in men det har varit möjligt att inkomma med komplettering. Bilaga 5 SOU 2011:72 Antal elever i försöksverksamheten /11 (fördelade efter huvudmannaskap respektive statsbidrag) 2010/11* Antal skolor 2010/11 126 250 000** *Avser de huvudmän som deltagit minst en termin i försöksverksamheten. **Fem huvudmän har fått innehållande av bidraget . /11 deltog 131 kommunala huvudmän, 24 fristående och 4 landsting. Antalet huvudmän som deltar i försöksverksam- heten är relativt jämfört med föregående år med tre till- kommande kommunala huvudmän och ett nytt landsting. är antalet fristående huvudmän betydligt lägre än antalet kommunala. Trots detta är antalet elever i fristående skolor nästan det dubbla gentemot kommunala. Detta beror framförallt på att har många skolor där elever deltar i för- söksverksamheten. Antal elever /11 Försöksverksamheten är representerad inom gymnasieskolans samtliga yrkesförberedande utbildningar. Den populäraste utbild- ningen i samtliga årskurser är byggprogrammet. De könsskillnader som finns i flera av gymnasieskolans yrkesförberedande utbild- ningar återfinns även inom försöksverksamheten. Majoriteten av eleverna är män i samtliga årskurser. I utbildningar inom el, energi, och industri dominerar manliga elever i samtliga årskurser i för- söksverksamheten. Inom dessa utbildningar är andelen män . Hotell och restaurang är den utbildning i försöksverksam- heten där könsfördelningen är jämnast. Tabell 2.2 visar elever i årskurs 1 för fördelat på kön och utbildning. Dessa elever påbörjade sin utbildning i försöksverksamheten höst- terminen 2010. Tabell 2.2 Antal elever fördelade efter kön och utbildningar inom närliggande program i försöksverksamheten . Elever årskurs 1. Andel (%) Andel (%) Bygg (BP) Hantverk (HV) Handels- och adm. Fordon (FP) Energi (EN) El (EC) Omvårdnad (OP) Industri (IP) Naturbruk (NP) Barn- och fritid (BF) Hotell- och restaurang (HR) Livsmedel (LP) Medie (MP) Specialutformat () * * Utbildningarna är specialutformade och har inte gått att härleda till ett närliggande program. Tabellen ovan visar att i årskurs 1 deltog flest elever i utbildning- arna bygg, hantverk samt handels- och administration. Andelen kvinnor är och andelen män är . Högst andel kvinnor i årskurs 1 finns i omvårdnadsprogrammet4. Det populä- raste programmet efter bygg är hantverk, till skillnad från i de högre årskurserna, där både fordons- och handels- och administra- tionsprogrammet har fler elever inom försöksverksamheten. 4 Medieprogrammet och estetiska program är ej medräknade på grund av litet elevantal. Tabell 2.3 Antal elever fördelade efter kön och utbildningar inom närliggande program inom försöksverksamheten . Elever årskurs 2. Andel (%) Andel (%) Bygg (BP) Handels- och adm. Fordon(FP) Hantverk (HV) Energi (EN) El (EC) Omvårdnad (OP) Industri (IP) Hotell- och restaurang (HR) Naturbruk (NP) Barn- och fritid (BF) Specialutformat program () * Livsmedel (LP) Medie (MP) Estetiska (ES) * Utbildningar är specialutformade och har inte gått att härleda till närliggande program. Tabell 2.3 visar antalet elever i årskurs 2 . Dessa elever påbörjade försöksverksamheten eller . Det är drygt 400 elever färre i årskurs 2 jämfört med årskurs 1. Andelen kvinnor är och andelen män är vilket innebär en mindre jämn könsfördelning jämfört med årskurs 1. Utbild- ningen med störst andel kvinnor är omvårdnadsprogrammet följt av barn- och fritidsprogrammet. De program som har högst andel män är energi, el och industriprogrammen. På dessa utbildningar är av eleverna män, en tendens som gäller för samtliga årskurser inom försöksverksamheten. Utbildningar med jämnast könsfördelning i årskurs 2 är hotell- och restaurang-, medie- och livsmedelsprogrammet. Tabell 2.4 Antal elever fördelade efter kön och utbildningar inom närliggande program inom försöksverksamheten . Elever i årskurs 3. Andel (%) Andel (%) Bygg (BP) Fordon (FP) Handels- och adm. Hantverk (HV) Energi (EN) Industri (IP) El (EC) Omvårdnad (OP) Barn och fritid (BF) Naturbruk (NP) Hotell- och restaurang (HR) Specialutformat program ()* Livsmedel (LP) Medie (MP) Estetiska (ES) * Utbildningar är specialutformade och har inte gått att härleda till närliggande program. Tabell 2.4 visar antalet elever i årskurs 3 . Dessa elever påbörjade försöksverksamheten eller . Antalet elever i årskurs 3 uppgår till 2 679, vilket motsvarar av det totala antalet elever i försöksverksamheten. Det är därför en jämförelsevis lägre andel elever i årskurs 3 än i de andra årskurserna. Andelen män är årskurs 3 och andelen kvinnor är . Detta kan jämföras med årskurs 1 där av eleverna i försöksverksamheten är kvinnor och årskurs 2 där är kvinnor. Andelen kvinnor i försöksverksamheten är alltså lägre i de högre årskurserna. Könsfördelningen inom försöksverksamheten följer ett liknande mönster som de yrkesförberedande programmen i gymnasieskolan. Generellt deltar dock en högre andel män i försöksverksamheten. Totalt är av eleverna på de yrkesförberedande pro- grammen kvinnor medan är kvinnor inom försöksverk- samheten. En högre andel kvinnor återfinns på naturbruks- samt omvårdnadsprogrammet jämfört med de yrkesförberedande pro- Exempelvis är av lärlingseleverna på natur- bruksprogrammet kvinnor medan motsvarande andel på det natio- nella naturbruksprogrammet är . En lägre andel kvinnor deltar däremot inom försöksverksamhetens hantverks- samt livs- medelprogram. De program där könsfördelningen följer samma mönster som de yrkesförberedande programmen är el, energi, for- don samt handel- och administration. Elever som har avbrutit försöksverksamheten Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning startade och fanns tre årskurser representerade. Avbrottsfrekvensen har undersökts för de elever som påbörjade sitt första läsår inom försöksverksamheten. Avbrottsfrekvens avser elever som inte längre deltar i försöksverksamheten och som kan ha övergått till ett annat gymnasieprogram eller avbrutit sina studier helt. Mellan hösten och våren /09 var andelen elever som avbröt sina studier . Bland de elever som påbörjade försöksverksamheten var det som hade avbrutit studierna . togs den sista elevkul- len in i försöksverksamheten och avbrottsfrekvensen mellan var . Samtliga resultat om avbrott och nytill- komna elever baseras på uppgifter som huvudmännen har lämnat i samband med rekvisition av statsbidrag. En jämförelse ur ett längre perspektiv har gjorts mellan och . Dessa elever tillhörde försöksverksamhetens första elevkull i årskurs 1 och gick i årskurs 3 . Bland eleverna som deltog fanns av eleverna kvar i försöksverksamheten våren 2011.5 En viss elevrörlighet har skett där elever har tillkommit och avbrutit studierna i försöksverksamheten. Det förekommer även att ett mindre antal elever har avbrutit för att återuppta studier inom försöksverksamheten i en annan årskurs. Man kan dock konstatera att det successivt har skett en minskning av antalet elever bland försöksverksamhetens första elevkull. Det går inte att utläsa någon väsentlig skillnad i avhopp mellan kvinnliga och manliga elever. 5 Ett fåtal av eleverna i elevkullen gick i årskurs 3 i försöksverksamheten och dessa har räknats med i andelen elever som ej avbrutit försöksverksamheten. presentera en register- och enkätstudie där avbrottsfrekvensen belyses mer ingående. 3 Användning av bidraget /2011 har /11 fördelat i statsbidrag till 159 huvudmän som deltagit i försöksverksamheten. har fördelats till 131 kommunala huvudmän och fyra landsting. har fördelats till 24 fristå- ende huvudmän. –2010 har huvudmännen kunnat söka ett särskilt statsbidrag för handledarutbildning och följer upp bidraget separat. Diagram 3.1–3.2 redovisar hur de kommunala huvudmännen har använt bidraget och diagram 3.3–3.4 beskriver hur de fristående huvudmännen har använt bidraget hös- ten 2010 och . Huvudmännens användning av bidraget redovisas per termin på grund av den förordningsändring som trädde i kraft och som innebar en förändring av kategoriseringen av bidraget. Den främsta skillnaden för vårtermi- nen är att huvudmännen fått bidrag för kostnader enligt förord- ningens två kategorier: ersättning till arbetsgivare och utvecklings- kostnader. Diagram 3.1 Kommuners och landstings användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.1 består av följande sex kostnadsslag: skolpersonals- kostnader, elevkostnader, företagskostnader, administrationskost- nader, handledarutbildningskostnader samt övriga kostnader. I bilaga A redovisas vilka kostnader som ingår i respektive kostnads- slag. De kommunala huvudmännen har huvudsakligen använt bidraget till tre kostnadsslag: till skolpersonal, 33 pro- cent till elevkostnader och till företagskostnader. Näs- tan hälften av bidraget har använts till kostnader för skolpersonal vilket överensstämmer med hur de kommunala huvudmännen har använt bidraget tidigare. De tre största kostna- derna inom kostnadsslaget elevkostnader är externa kurser, mater- sättning och elevdatorer. /09 har de kommunala huvudmännen framförallt använt bidraget till lönekostnader, elev- kostnader och ersättning till arbetsgivare. Diagram 3.2 Kommuners och landstings användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.2 visar sex kostnadsslag som de kommunala huvudmän- nen har använt bidraget . Huvudmännens kostnader är fördelade i följande kostnadsslag: lärlingssamordnare, lärares kompetensutveckling, handledarutbildning, lärlingsråd, ersättning till arbetsgivare och övriga utvecklingskostnader. Kostnadsslagen i diagrammet kommer från rekvisitionsblanketten och dessa utgör tillsammans de två kategorierna utvecklingskost- nader och ersättning till arbetsgivare. Nästan hälften av bidraget har använts för ersättning till arbetsgivare som tagit emot lärlings- elever. och har den totala andelen av ersättning till arbetsgivare ökat från till . Anledningen till ökningen av bidrag som ges till arbetsgivare torde vara en följd av att det enligt förordningen inte längre finns utrymme för huvudmannen att själv behålla hela bidraget. Den största utvecklingskostnaden hos de kommunala huvudmännen är lönekostnader för lärlingssamordnare, . Resterande är kostnader för: att öka lärares kompetens om gymnasial lärlings- utbildning, handledarutbildning och lärlingsrådets arbete. Dessa utvecklingskostnader är jämförelsevis små jämfört med omkostna- derna för lärlingssamordnare och ersättning till arbetsgivare. Kost- nadsslaget lärares kompetensutveckling innefattar bland annat åt- gärder som deltagande i konferenser och träffar, internfortbildning, studiebesök, nätverksbildning och litteraturinköp. Övriga utveck- lingskostnader är till exempel en del av lönekostnader för personal på central nivå, webbaserade läromedel, rese- och informations- kostnader. Diagram 3.3 Fristående huvudmäns användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.3 visar vad de fristående huvudmännen har använt bidraget till . Huvudmännens kostnader har sammanställts i sex kostnadsslag6. I bilaga B redovisas vilka kostna- der som ingår i respektive kostnadsslag. Bidraget har framförallt använts till skolpersonalskostnader , elevkostnader och administrationskostnader . De tre största kostnaderna inom kostnadsslaget elevkostnader är arbetsmaterial, externa kurser och resekostnader. De två vanligaste kostnaderna som har redovisats inom skolpersonal är löner till karaktärsämneslärare och kärnämneslärare. När det gäller kostna- der för administration är det framförallt information och mark- nadsföring som utgör den största delen av omkostnaderna. De fri- stående huvudmännen har i allmänhet använt bidraget på samma sätt som under /10. 6 Kostnadsslagen är samma kategorisering som i diagram 3.1 och kommer från uppföljnings- blanketten . Diagram 3.4 Fristående huvudmäns användning av statsbidraget . Redovisas i procent. Diagram 3.4 utgörs av kostnadsslagen: ersättning till arbetsgivare, lärlingssamordnare, handledarutbildning, lärlingsråd, lärares kom- petensutveckling, och övriga utvecklingskostnader. Samtliga kost- nadsslag i diagrammet ovan faller inom kategorin utvecklingskost- nader förutom ersättning till arbetsgivare. Drygt hälften av bidraget har de fristående huvudmännen rekvirerat för ersättning till arbets- givare vilket är en ökning jämfört med tidigare. Det är en ökning från hösten . Löner till lärlingssamordnare är den största enskilda utveck- lingskostnaden, . Den näst största utvecklingskostnaden är kostnader som har kategoriserats som övriga utvecklingskostna- der, . 6 av 24 fristående huvudmän har rekvirerat bidrag för övriga utvecklingskostnader. Det är framförallt Baggium Utbildning AB:s kostnader som utgör kostnadsslaget övriga utvecklingskostnader. Bidraget har bland annat använts till arbete med att fördjupa och utveckla kontakterna mellan skola och när- ingsliv. Till exempel har huvudmannen kostnader i samband med arbetet att hitta fler företag att samarbeta med. Vissa av de ovan beskrivna kostnaderna är dock snarlika de kostnaderna som övriga huvudmän har redovisat under kostnadsslaget lärlingssamordnare. Andra exempel på kostnader inom övriga utvecklingskostnader är utgifter för resor och logi till anställda i samband med deras upp- drag att utveckla försöksverksamheten. Resterande kostnadsslag i diagram 3.4 är: lärares kompetensutveckling, , lärlingsråd, och handledarutbildning, .