sou · GZB328 · 2011-04-04 00:00:00 — Denna filantropiska verksamhet pågår kontinuerligt, men växer ofta kraftigt vid svåra tider t.ex. orsakade av naturkatastrofer. Uppskattningar gör gällande att det ekonom- iska värdet av de pengar som enskilda organisationer och privat- personer i utvecklade länder för över till stöd för projekt i utveck- lingsländer är lika stort eller kanske till och med större än det sam- lade biståndet.17 Ett något oöverskådligt bidrag till utvecklingen är diasporans volontärverksamhet. Denna verksamhet handlar i stora delar om att skänka sin egen arbetstid, råd och utbildningsinsatser till olika projekt och verksamheter i ursprungslandet. Grupper inom de flesta diasporor är också starkt politiskt engagerade med inrikt- ningen att politiskt förändra ursprungslandet. Vid stora politiska förändringar i ursprungsländerna, som t.ex. presidentval eller döds- fall av ledare, kan dessa grupper spela stor roll i landets politiska utveckling. 14I delbetänkandet SOU 2010:40 diskuteras i avsnitt 7.4 s. 186 diasporans roll för utveck- ling. I ett speciellt avsnitt berörs olika definitioner på vad en diaspora är. 15Newland (2010). 16Jämför den svenska forskning som visar att migration från ett land också skapar ökade handelsströmmar. Se delbetänkandet SOU 2010:40 avsnitt 7.6, s. 201. 17Kharas (2007). Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Kommittén menar att det kan finnas anledning att på olika sätt ge stöd till diasporagrupper och den del av deras verksamhet som bidrar till en positiv utveckling i ursprungsländerna. Detta stöd kan ske på flera olika sätt. I avsnitt 6.2 diskuteras former när en person från diasporan själv med sin kompetens åter- vänder till ursprungslandet. Andra former av stöd kan riktas till de aktiviteter som diasporan bedriver för att bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer. Ytterligare en form av stöd kan riktas till att förstärka diasporans resurser i . Diasporans stöd till utvecklingen i ursprungslandet Kollektiva remitteringar, av diasporan insamlade pengar som används för att ge ett stöd till ursprungslandet, har ökat kraftigt i omfattning. Till delar är det i kampanjer insamlade pengar och till delar är det större bidrag som görs genom filantropi. En del av de kollektiva remitteringarna används för mer långsiktiga utvecklings- projekt, som t.ex. byggandet av en vårdcentral, en stor del används för mer kortsiktigt hjälparbete i samband med katastrofer av olika slag. Bedömare menar att dessa kollektiva remitteringar är lika stora eller större än det samlade internationella utvecklings- biståndet. Exempelvis samlade den pakistanska diasporan i i samband med översvämningskatastrofen i ihop lika mycket pengar som det som sändes som katastrofbistånd genom det officiella biståndet från . Vanligen är de verksamheter eller donationer som kommer från dessa kollektiva remitteringar väl förankrade i ursprungslandet och svarar mot ett tydligt behov. Diasporan har en unik kompetens i form av sin detaljerade och välinformerade kunskap om behoven i ursprungslandet. Vanligen är också stödet riktat till en verksamhet på regional eller lokal nivå. Pilotprojekt i med stöd till den pakistanska diasporan I har en försöksverksamhet bedrivits med stöd till den pakistanska diasporan i landet.18 En viktig del av projektet var att staten med biståndspengar sköt till en lika stor summa som medlemmar eller någon sammanslutning eller organisation i den 18 Se delbetänkandet SOU 2010:40, s. 178. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration pakistanska diasporan i hade samlat in och var beredd att satsa i ett utvecklingsprojekt. Det fanns en minimigräns för hur stor grundplåten från diasporaorganisationen eller samman- slutningen av personer var tvungen att vara, för att stöd skulle kunna utgå. Under pilotprojektets gång aktualiserades också om det skulle finnas någon maximigräns. Projektet som startades skulle utvärderas . Utvärderingen visar att projektet har varit framgångsrikt i sitt syfte att ge stöd till pakistansk-norska organisationer som inte fått biståndspengar genom ordinarie kanaler för att bidra till utveck- lingen i . Projektet har också bidragit till att skapa en stark känsla av delaktighet i det norska samhället bland engagerade pakistanier i diasporan i . En nyckel till framgång har varit småskaligheten som gjort det möjligt att skräddarsy projekt. Pilot- projektet har lett till att man har kunnat bygga upp ett nätverk för att dela erfarenheter. Försöksverksamheten har gjort att två av tre organisationer har kunnat gå vidare från att få stöd som ett pilot- projekt till att få stöd från ordinarie utvecklingsfonder.19 gav enligt utvärderingen också mervärden som inte ingick i målsättningen med försöksprojektet från början. Ett sådant var att utvecklingsdimensionen hos ett projekt ökar i och med att det får ett stöd från en utomstående part. Projektet har även påverkat delar av diasporans delaktighet i det norska samhäl- let, vilket har lett till att utanförskap har minskat. Ett mervärde med pilotprojektet, enlig utvärderarna, har varit att det har bidragit till att skapa en ökad förståelse inom den etablerade utvecklings- branschen för hur man kan se på utveckling. Följden av detta är att det har skapat en ökad mångfald i det norska utvecklingssam- arbetet. Utvärderarna pekar även på några områden som kan behöva för- ändras vid en fortsättning av projektet. Man bör överväga vilken kvoten mellan egna insamlade medel och det som biståndet bidrar med ska vara. Här bör man överväga om det ska finnas någon skill- nad mellan dessa projekt och andra biståndsprojekt. Det är också viktigt att man skapar möjligheter för långsiktighet i projekten. Vidare kan det krävas en noggrannare behovs- och kostnadsanalys av projekten, vilket också kräver en bättre koordination mellan verksamheter i och . 19 Norad (2010). Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Utvärderingen slår fast att för att fånga upp diasporans önskan och ambition att påverka utvecklingen positivt i ursprungslandet och kanalisera utvecklingsbistånd till dessa projekt, så behövs ett resurscenter i för diasporaorganisationer. Förslag: Staten ska i en försöksverksamhet med biståndsmedel bidra med medel till utvecklingsprojekt och stöd som medlemmar i en diaspora eller diasporaorganisationer driver i sitt ursprungsland. Statens bidrag ska motsvara den summa medlemmarna i disaporan eller en diasporaorganisation själva kan mobilisera. Det ska inrättas ett resurscenter för diasporaorganisationer vars huvuduppgift är att på olika sätt ge stöd till diasporaorgani- sationer och andra sammanslutningar i dess arbete med utveck- lingsinsatser i ursprungslandet. Kommittén har tagit del av de norska erfarenheterna av att ge stöd till diasporaorganisationer och andra sammanslutningar av med- lemmar i diasporan som vill arbeta med utvecklingsprojekt i sina ursprungsländer och anser att delar av dessa erfarenheter också torde vara relevanta för förhållanden i . Kontakter med många diasporaorganisationer och medlemmar i diasporor i visar att det finns en stark önskan att bidra till utvecklingen i ursprungslandet, men att man i många fall har svårt att utveckla denna önskan till konkreta projekt för vilka man kan få ett stöd för att genomföra dem. Kommittén har också uppfattat att det finns, eller att man upplever att det finns, en form av barriär mellan dia- sporaorganisationerna och det etablerade svenska samhället. Denna upplevda barriär torde till delar kunna rivas med hjälp av ett resurs- center för diasporaorganisationer. Resurscentret ska dock samverka med de kanaler för stöd till och samarbete med diasporaorganisa- tioner som redan finns i samhället. Ett center kan vara en viktig kanal för information och kontakter. I många fall tycker diaspora- organisationer att den kompetens man besitter om förhållandena i sitt ursprungsland inte beaktas exempelvis när politik utformas för svenskt engagemang i utvecklingen i det landet. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration En verksamhet, visar det norska pilotprojektet, som har varit viktig för att kanalisera diasporans engagemang i sitt ursprungsland är att staten med biståndsmedel ger ett bidrag motsvarande de medel som en diasporaorganisation eller en annan sammanslutning av medlemmar i en diaspora kan mobilisera för ett projekt som ger stöd till ett utvecklingsprojekt i ursprungslandet. Vi anser mot bakgrund av de norska erfarenheterna att en sådan form på försök bör införas i . Det bör vara en försöksverksamhet som ska utvärderas . En miniminivå för projektens storlek bör bestämmas. Maximalt bör användas för denna försöksverksamhet. Utbetalningarna bör värderas och godkännas av en för ändamålet speciellt inrättad nämnd vid resurscentrat för att undvika att medel betalas ut till verksamhet som inte har efter- strävad utvecklingspotential. Mot bakgrund av detta föreslår vi att det upprättas ett resurs- center i för att på olika sätt ge diasporaorganisationer och andra sammanslutningar av medlemmar i diasporor stöd att vara delaktiga i utvecklingen av sina ursprungsländer. Centret ska ha flera funktioner. En är att ge diasporor ett pro- fessionellt stöd dels för att planera sin utvecklingsverksamhet, dels vid genomförandet av projekten. Stödet i den här delen kan genom- föras genom rådgivning och skräddarsydda kurser. En annan funktion är att bygga och underhålla nätverk för dia- sporaorganisationer och andra sammanslutningar inom diasporor. Ett problem för dem är att de i många fall arbetar relativt isolerade. En viktig uppgift för resurscentret är att hjälpa diasporor att ta del av varandras erfarenheter och lära av varandra. Många diasporaorganisationer och sammanslutningar av med- lemmar i diasporor är i en aspekt resurssvaga i och med att de oftast drivs ideellt och med begränsade ekonomiska resurser. I många fall uppfyller de inte fullt ut de formella krav som ofta svenska myndig- heter och organisationer ställer på administration av organisationen eller gruppen av personer. I en del fall kan det också finnas svårigheter att kommunicera med myndigheter och andra organi- sationer på grund av språksvårigheter. Det kan t.ex. gälla vid ansök- ningar om projektstöd och liknande. Ett annat problem kan vara att fullt ut uppfylla de krav som t.ex. ställs vid ansökningar om medel från EU-fonder. I sådana här sammanhang kan resurscentret för diasporor spela en stödjande roll. Resurscentrat bör ha ett långsiktigt mandat eftersom denna pro- cess kan förväntas ta innan den får full genomslagskraft. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Centrat bör ha minst tre anställda, varav åtminstone en person bör ha personlig erfarenhet från en diasporaorganisation. Det bör fin- nas en styrelse för centrat och den ska ha en bred förankring i sam- hället och speciellt hos diasporor i . Centrat kan vara helt fri- stående eller vara en fristående del av någon befintlig organisation, exempelvis Sida eller Forum Syd. På lång sikt är målet att dia- sporans engagemang i utvecklingen av sina ursprungsländer ska vara en integrerad del av det ordinarie utvecklingssamarbetet. 6.2Utvecklingseffekter som en följd av en cirkulär flyttning eller ett tidsbegränsat återvändande Oberoende av en migrant återvänder till sitt ursprungsland kan han eller hon påverka utvecklingen där. Det kan t.ex. handla om ett tillfälligt besök där värderingar överförs och rådgivning ges i den vardagliga kontakten, kortare vistelser för arbete eller en regelrätt flyttning tillbaka till ursprungslandet. I ett utvecklingslands transition mot mer avancerad utveckling och en politik för att utveckla landets näringsverksamhet mot en mer kunskapsbaserad inriktning, saknas ofta utbildade, kompetenta och erfarna personer för att genomföra detta. Samma förhållande råder vid modernisering och uppbyggnad av en modern samhälls- förvaltning. Svaret på sökandet efter lämpliga personer att organi- sera och genomföra de här förändringarna finns ofta i den utbildade delen av diasporan. I många fall har dessa personer byggt upp ett etablerat liv i det land man har flyttat till och i de flesta fall handlar det inte om att flytta tillbaka till ursprungslandet. Däremot har många i diasporan en egen önskan och beredskap att bidra med sin kunskap för att utveckla sitt ursprungsland. Detta kan ske genom rådgivning och tidsbegränsade vistelser i ursprungslandet.20 , när ursprungslandet har utvecklats mer, kan det bli aktuellt att fler ur den utbildade och i inflyttningslandet framgångsrika delen av diasporan flyttar tillbaka. 20 Kuznetsov (2010). Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration 6.2.1Tillfälligt återvändande som volontärer för att främja utvecklingen i ursprungslandet Det finns en önskan och beredskap hos många medlemmar i dia- sporan att återvända till sitt ursprungsland för att där göra en insats för utvecklingen. Denna beredskap bör i större utsträckning än tas till vara för att främja önskad ut- veckling. Det kan behövas stöd för att koppla samman utbud och efterfrågan i en matchningsprocess. Befintliga möjligheter att resa som volontär Det finns ett stort och mycket varierat utbud av volontärverksam- het. En del av denna verksamhet är inriktad mot och en del mot verksamhet utomlands. I grundbetydelsen för volontärarbete ligger att det är obetalt, eller när det är ingången till en mer marknadsmässig verksamhet, ersätts med en mycket låg lön. ska det finnas någon form av ideellt motiv från volontären. I förklaras volontär som: volontär (av franska volontaire 'frivillig', av likabetydande latin volunta´rius, av volu´ntas '(fri) vilja'), person som för utbildning eller ideella ändamål arbetar mot låg eller ingen lön, tidigare bl.a. vanlig benämning på journalistpraktikanter. Volontärbyrån21, en verksamhet finansierad av offentliga medel för att koppla samman intresserade volontärer för verksamhet i med lämpliga frivilligorganisationer, uppger att man har 1 123 registrerade organisationer som man förmedlar kontakt med. Stora organisationer är t.ex. och Röda Korset. En stor del av volontärverksamheten är inriktad på verk- samhet i . För volontärverksamhet utomlands finns det en omfattande och spretig verksamhet. För att resa ut i världen som volontär utan någon, eller med mycket liten betalning, finns ett stort antal frivil- ligorganisationer som förmedlar sådana möjligheter, men med grundinställningen att de ska tillföra verksamheten som de kommer att delta i utomlands något som saknas. Handlar det om verksam- het som är mer att likna vid betalda tjänster utannonseras dessa vanligen som ett ledigt arbete tillsammans med andra lediga tjänster. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration För dem som önskar komma ut i världen och göra en insats finns som ett komplement till volontärarbete ett antal andra besläktade verksamheter.22 Bland dessa kan t.ex. nämnas praktik i något utvecklingsland, utbyten, studieresor och resande kurser med projektarbete, fältstudier för universitetsstuderanden samt s.k. res- och byggprojekt. Under samlingsbegreppet volontärer kan flera olika typer av anställningsformer inkluderas. Gemensamt för dem är att ersättningen är låg och inte motsvarar marknadslöner för internationellt arbete. Många migranter kan antas ha stor kapacitet och vilja att föra över sina kunskaper till sina tidigare hemländer, men saknar i många fall ekonomiska möjligheter och ordnade sammanhang för att göra detta. För den som önskar återvända till sitt ursprungs- land som mer eller mindre obetald volontär torde det inte vara några större problem att göra så. Problematiken uppstår när det handlar dels om att få någon kostnadsersättning, dels att som volontär få tillträde till de miljöer som man önskar. Förslag: Det föreslagna resurscentret för diasporaorganisationer får som en del av sitt uppdrag att genom informationsinsatser och på annat sätt skapa mötesplatser för personer i diasporan som önskar bidra till utvecklingen av sitt ursprungsland och adekvata volontärprogram och liknande program i dessa länder. Resurscentret ska även verka för att utbudet ökas av volon- tärverksamhet och liknande som kopplar samman diasporan i med i ett utvecklingssammanhang relevant verksamhet i ursprungslandet. Ett speciellt stipendieprogram inrättas för att i viss omfatt- ning kunna möjliggöra deltagande i för utveckling i ursprungs- landet angelägna verksamheter. Kommittén bedömer att det finns ett behov av att underlätta match- ningen mellan de önskningar som finns hos medlemmar i diasporor i att som volontärer, praktikanter eller annan form av anknytning tillfälligt kunna återvända till sitt ursprungsland för att 22 Globalportalen, globalportalen.org/volontararbete-och-andra-vagar-ut-i-varlden. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration där kunna bidra till sitt ursprungslands utveckling och den verk- samhet som finns i ursprungsländerna. För att underlätta denna matchning bör det föreslagna resurscentret för diasporaorganisa- tioner få i uppdrag att sprida information till diasporaorganisa- tioner om för utveckling adekvata redan befintliga program. Det nyinrättade resurscentret ska även verka genom kontakter med lämpliga myndigheter och organisationer i ursprungsländer för att utbudet av för utveckling lämplig volontärverksamhet och liknande ökar. Det finns också ett behov av att kunna få ett stöd för att möjlig- göra deltagande i adekvata och angelägna volontärprogram. Detta stöd kan ges i form av ett stipendium vilket inte ska vara kopplat till utbildningsverksamhet utan ett bidrag för att kunna delta en verksamhet som har en utvecklingspotential. Stipendiet kan ges till personer i diasporan som med stöd av sin i förvärvade kompetens, språkkunskaper, kunskap om ursprungslandet och kultur- kompetens kan bidra till ursprungslandets utveckling. Stipendie- verksamheten kan hanteras av det föreslagna resurscentret och en för ändamålet inrättad nämnd vid centrat. 6.2.2Kvalificerad arbetskraft och deras möjligheter till tidsbegränsade insatser i ursprungslandet En för utveckling grundläggande aspekt på tillfälligt återvändande är det som brukar benämnas kunskapsöverföring eller brain cir- culation. En person som återvänder till sitt ursprungsland för rådgivning och/eller arbete kan fungera som expert och föra över kompetens. Det kan t.ex. handla om en person i diasporan med medicinsk utbildning som arbetar på ett sjukhus i ursprungslandet, en universitetslärare som undervisar på ett universitet, en administratör som arbetar inom offentlig förvaltning eller en ingenjör som deltar i arbetet på en teknisk förvaltning. Dessa tillfälliga expertinsatser kan vara av två slag. Antingen ingår expertuppdraget i ordinarie verksamheter inom näringsliv och biståndsverksamhet och då sker deltagande från diasporaexperter i detta enligt de premisser och villkor som finns för projektet. Eller så drivs uppdraget av en specifik önskan från en individ att med sin expertinsats göra en insats för utvecklingen i ursprungslandet. Denna önskan och ambition bygger på en mer eller mindre altruis- Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Exempel på den här typen av verksamhet i är den expertinsats som många svenskar med rötter i gjorde i samband med uppbyggnaden av en ny administration efter självständighet . Det är av speciell vikt att detta altruistiska samarbete är något som definieras av och utgör ett behov från ursprungslandet. Förslag: Det föreslagna resurscentret får i uppdrag att samla in intresseanmälningar från medlemmar med expertkompetens i diasporan som kan utgöra en resursbas för projekt. Ekonomiskt stöd ska kunna ges till expert som genomför en enskild expertinsats i sitt ursprungsland. Centret tillförs för detta ändamål. Verk- samheten ska utvärderas . Kommittén anser att den resurs som finns hos diasporor i form av expertis inom olika områden ska i större utsträckning än tas till vara med ett syfte att bidra till adekvat utveckling i ursprungs- landet. Vi bedömer även att det finns en önskan hos många i dia- sporan att med en egen insats kunna lämna ett bidrag till utveck- lingen i sitt ursprungsland. För att kunna underlätta för bistånds- organisationer och företag att hitta dessa kvalificerade experter ska det nyinrättade resurscentret som en del av sitt uppdrag samla in intresseanmälningar och kunna ge en samlad bild av utbudet av till- gängliga experter som kan komma ifråga för olika ordinarie pro- jekt. Som ett komplement till ordinarie verksamhet anser vi att det nyinrättade resurscentret ska tillföras medel för att kunna ge stöd till enskilda experter från en diaspora som utför en kortare utveck- lingsinsats i ursprungslandet. Ett sådant projekt kan ibland kanske bara vara i form av att en läkare eller universitetslärare återvänder för en i tiden begränsad insats. I de flesta fall torde den återvän- dande behöva minska sin lön betydligt jämfört med motsvarande ersättning i . Vi anser att ett ekonomiskt stöd upp till en viss nivå ska kunna utgå för att göra den här typen av tillfälligt återvän- dande möjligt. Den stora ekonomiska insatsen görs dock i form av filantropi och genom den enskilde individens inkomstbortfall. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration av tillförs resurscentret tre miljo- ner kronor för att kunna ge stöd till enskilda tillfälligt återvändande experter. Ansökan om stöd behandlas av en för ändamålet speciellt inrättad nämnd vid resurscentrat. 6.3Cirkulär migration och ursprungslandets roll för att underlätta positiv påverkan på utvecklingen Ett problem i samband med cirkulär migration och den positiva utvecklingseffekt detta kan ha, kan vara attityder från befolkningen i ursprungslandet till tidigare utflyttade i kombination med admi- nistrativa svårigheter i samband med återvändandet. Migration över en nationsgräns är en rörelse som, definitions- mässigt, alltid påverkas av förhållanden i såväl det land som man lämnar som det land man kommer till.23 I många länder och miljöer är det inte helt okomplicerat att återvända för längre eller till det land och den miljö som man har flyttat från. Spänningar mellan folkgrupper av t.ex. etniska och/eller religiösa orsaker kan försvåra ett återvändande om man tillhör en minoritetsgrupp. Förvärvade nya värderingar och kunskaper som inte är i linje med de förhärskande kan skapa svårig- heter vid ett återvändande. Synen på t.ex. demokrati, jämställdhet och korruption kan ha förändrats och i någon utsträckning utgöra ett hot mot de styrande i ursprungslandet, -regionen, -staden eller -byn. Det är inte ovanligt att länder utifrån syftet att skydda inhemsk företagsamhet och handel har infört begränsningar i möjligheten för utländska medborgare att äga fast egendom. Det kan också vara krångligare och dyrare att föra in varor som utländsk medborgare i ett land, vilket kan försvåra cirkulär migration och/eller företa- gande för en person som har förvärvat medborgarskap i ett annat land. I en del av de länder som har stora grupper av sin i landet födda befolkning utomlands för man en aktiv politik för att stödja sin diaspora utanför landet och för att stimulera den att investera i ur- sprungslandet.24 23Detta har schematiskt visats i delbetänkandets avsnitt 2.1, s. 51–53 och sammanfattas i figuren push- och pullmodellen. 24SOU 2010:40 s. 189–191. Öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration Bedömning: Svenska myndigheter och företrädare för ska i kontakter med länder som har migrationsutbyte med framhålla och verka för den ömsesidiga nyttan av cirkulär migration och att hinder för den ska tas bort. För att cirkulär migration och dess utvecklingspotential ska fun- gera på bästa sätt krävs att både inflyttnings- och utflyttningsdelen av cirkulär migration ska fungera. En migrant måste på enklaste sätt kunna röra sig in och ut ur ett land, vare sig det handlar om en kortare vistelse eller en mer permanent flyttning.