sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Den tid som föreningen har på sig att återställa medlemsantalet innan likvidationsskyldighet inträder har dock, av skäl som har redovisats i avsnitt 15.4.4, förlängts från . Bestämmelser om styrelsens skyldighet att agera finns i 18 kap. 3 § och i tredje stycket i denna paragraf. Bestäm- melser om personligt betalningsansvar för bl.a. styrelsens leda- möter finns i 18 kap. 14 §. Andra stycket har sin motsvarighet i 11 kap. 4 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen. Tredje stycket motsvarar i huvudsak bestämmelser som finns i 11 kap. 3 § första stycket och 4 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen. Förslaget innebär alltså att, om föreningen är lik- vidationspliktig därför att antalet medlemmar understiger tre, så är styrelsen skyldig att hos rätten ansöka om likvidation. En nyhet är dock att denna styrelsens skyldighet inträder först från det att likvidationsskyldighet inträdde. Därmed ges styrelsen för upprättande av likvidationsansökan. Om styrelsen under- låter att ansöka om likvidation, kan styrelseledamöterna bli person- ligen betalningsansvariga för föreningens därefter uppkommande förpliktelser (se 18 kap. 14 §). I stadgarna kan vara bestämt att föreningen ska gå i likvidation också när medlemsantalet understiger en viss högre nivå, t.ex. tio. Också om en sådan högre miniminivå underskrids utan att fören- ingsstämman fattar beslut om likvidation, kan föreningen förpliktas gå i likvidation genom domstols beslut. Det sker emellertid i så fall inte enligt första stycket 3 utan enligt första stycket 1 (föreningen enligt stadgarna är skyldig att gå i likvidation). Det innebär att styrelsen i denna situation inte har någon särskild skyldighet att ansöka om likvidation och att dess underlåtenhet att göra detta inte kan föranleda personligt betalningsansvar enligt 18 kap. 14 §. Fjärde stycket överensstämmer med 11 kap. 4 § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. 18 kap. 14 § Om styrelsen inte har ansökt om likvidation, när detta krävs enligt 13 § tredje stycket, ansvarar styrelsens ledamöter solidariskt för de förpliktelser som upp- kommer för föreningen som underlåtenheten består. Den som med vetskap om styrelsens underlåtenhet handlar på föreningens vägnar svarar solidariskt med styrelsens ledamöter för de förpliktelser som därigenom uppkommer för föreningen. Ansvaret enligt första och andra styckena gäller inte för den som visar att han eller hon inte har varit försumlig. En medlem som med vetskap om att föreningen är skyldig att gå i likvi- dation enligt 13 § första stycket 3 deltar i ett beslut att fortsätta föreningens verksamhet ansvarar solidariskt med dem som svarar enligt första och andra styckena för de förpliktelser som därefter uppkommer för föreningen. Ansvar enligt denna paragraf omfattar inte förpliktelser som uppkommer sedan 1.antalet medlemmar i föreningen åter uppgår till minst tre, 2.en ansökan enligt 13 § tredje stycket har gjorts, eller 3.föreningsstämman, eller domstol har beslutat om likvidation. Paragrafen anknyter till bestämmelserna i 18 kap. 13 § om att föreningen, under vissa förhållanden, är likvidationsskyldig, när med- lemsantalet i föreningen understiger tre. Om styrelsen underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 18 kap. 13 § tredje stycket att göra likvidationsansökan hos domstol, blir, som huvudregel, styrelsens ledamöter personligen ansvariga för de föreningens förpliktelser som uppkommer så länge underlåtenheten består. På samma sätt blir medlemmar som deltar i beslut att driva föreningens verksam- het vidare, trots att föreningen är skyldig att gå i likvidation, per- sonligen betalningsskyldiga för föreningens därefter uppkommande förpliktelser. Detta överensstämmer delvis med nu gällande bestäm- melser i 11 kap. 3 § i den nuvarande föreningslagen. Förslaget avviker dock i ett avseende från gällande rätt; förslaget saknar så- ledes motsvarighet till den nuvarande lagens bestämmelse om att styrelseledamöterna även kan bli personligen betalningsskyldiga i fall de, sedan medlemsantalet har kommit att understiga tre, under- låter att kalla till föreningsstämma (jfr 18 kap. 3 §). Lagförslaget innebär därutöver på några punkter att innebörden i bestämmel- serna förtydligas. Av paragrafens första stycke framgår att styrelseledamöternas personliga ansvar aktualiseras när den i 18 kap. 13 § angivna sex- månadersfristen har gått ut, utan att medlemsantalet har återställts till minst tre. Om styrelsen då försummar den skyldighet som den har enligt 18 kap. 13 § tredje stycket att ansöka om likvidation, inträder en ansvarsperiod. Ansvarsperioden löper till dess att medlemsantalet är återställt, till dess ansökan om likvida- tion enligt 18 kap. 13 § tredje stycket sker eller till dess Bolags- verket, domstol eller föreningsstämman beslutar om att föreningen ska gå i likvidation. Styrelseledamöterna ansvarar som huvudregel för alla förpliktelser som uppkommer . An- svaret för dessa förpliktelser består även sedan ansvarsperioden har upphört. Det förhållandet att styrelseledamoten avgår under ansvars- perioden påverkar inte hans eller hennes ansvar för de förpliktelser som redan har uppkommit. Av andra stycket framgår att samma ansvar som styrelseleda- möter har enligt första stycket har även andra som med vetskap om styrelsens underlåtenhet handlar på föreningens vägnar. Med handlar på föreningens vägnar avses såväl att vederbörande före- träder föreningen utåt i samband med att den rättshandling som ger upphov till förpliktelsen företas som att han eller hon deltar i föreningens beslut att företa rättshandlingen. Bestämmelsen torde främst få betydelse när föreningens verkställande direktör fortsätter att rättshandla på föreningens vägnar. Den kan dock även bli aktuell i andra fall, t.ex. på en styrelseledamot som inte kan hållas ansvarig enligt första stycket – t.ex. därför att han eller hon har reserverat sig mot ett beslut att inte ansöka om likvidation, där detta har krävts enligt 18 kap. 13 § – men sedan ändå deltar i beslut som ger upphov till ytterligare förpliktelser för föreningen. Även andra företrädare för föreningen kan komma att omfattas av an- svarsregeln, t.ex. en särskild firmatecknare eller en anställd med ställningsfullmakt. En företrädare som har haft en underordnad ställning i föreningen torde dock regelmässigt undgå ansvar, antingen därför att han eller hon har saknat vetskap om styrelsens under- låtenhet eller därför att han eller hon med hänsyn till samtliga om- ständigheter inte kan anses försumlig (jfr tredje stycket). – Ansvaret enligt andra stycket är inte knutet till en viss ansvars- period utan avser endast de förpliktelser som uppkommer för föreningen genom företrädarens handlande. Såsom framgår av tredje stycket är ansvaret enligt första och andra styckena utformat som ett exculperingsansvar. Ansvar ska således inte åläggas om den aktuella personen visar att han eller hon inte har varit försumlig. Omständigheter som kan medföra att en person inte ska anses försumlig är att han eller hon inte har känt till eller bort känna till att antalet medlemmar har gått ner under det i lagen föreskrivna lägsta antalet eller att han eller hon visserligen har känt till detta men har reserverat sig mot ett styrelsebeslut att inte an- söka om likvidation enligt 18 kap. 13 §. Även omständigheter som utgör laga förfall, t.ex. sjukdom, torde kunna föranleda att en person inte anses som försumlig. En faktor av betydelse vid bedömningen av om en person har varit försumlig är företrädarens roll i föreningen. Sålunda torde högre krav normalt kunna ställas på en styrelseordförande än på andra styrelseledamöter. När det gäller personer som inte är styrelseledamöter eller verkställande direktör bör kraven sättas lägre. Den som enbart har en underordnad befatt- ning i föreningen och har blivit ålagd att rättshandla på föreningens vägnar kan normalt inte anses försumlig, inte ens om han eller hon har varit medveten om att styrelsen har försummat sina skyldig- heter enligt första stycket. Fjärde stycket innehåller en bestämmelse om personligt ansvar för föreningens medlemmar. Medlemmarna blir personligen an- svariga om de deltar i ett beslut att fortsätta föreningens verk- samhet trots att föreningen enligt 18 kap. 13 § första stycket 3 är skyldig att gå i likvidation. Det aktuella beslutet kan vara ett ut- tryckligt stämmobeslut att fortsätta verksamheten men även andra beslut – såväl formella stämmobeslut som andra medlemmarna emellan fattade beslut – som i praktiken innebär att verksamheten drivs vidare kan utlösa betalningsansvar. För att ansvar ska komma i fråga krävs emellertid att medlemmen känner till att föreningen är skyldig att gå i likvidation, dvs. att antalet medlemmar i föreningen har understigit tre. En medlem som kände till detta kan dock inte undgå ansvar med hänvisning till att han eller hon inte kände till att föreningen som en följd därav var likvida- tionsskyldig. – För att medlemmen ska anses ha deltagit i beslutet krävs att han eller hon var närvarande när beslutet fattades och där- vid röstade för beslutet. Medlemmarnas ansvar anknyter, liksom styrelseledamöternas, till en ansvarsperiod. Ansvarsperioden inleds i och med att med- lemmen – med vetskap om att föreningen är likvidationsskyldig enligt 18 kap. 13 § första stycket 3 – deltar i det aktuella beslutet. Den löper därefter till den tidpunkt som anges i femte stycket. Ansvaret omfattar alla förpliktelser som uppkommer under ansvars- perioden, inte endast sådana som är en direkt följd av det beslut som medlemmen har deltagit i. I femte stycket klargörs när ansvarsperioden upphör. Bestämmelsen i punkten 1 om att ansvarsperioden upphör när antalet medlemmar åter uppgår till minst tre saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen men torde ändå överensstämma med gällande rätt. Bestämmelsen i punkten 2 motsvarar vad som före- skrivs i 11 kap. 3 § i den nuvarande föreningslagen. Ansvarsperiod avbryts i detta fall oavsett vem det är som gör ansökan om lik- vidation (under förutsättning att vederbörande är behörig sökande). Även bestämmelsen i punkten 3 överensstämmer med gällande rätt. Handläggningen av frågor om likvidation 18 kap. 15 § I ett ärende enligt 12 § ska förelägga föreningen samt medlemmar, innehavare av förlagsandelar och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att komma in med ett skriftligt yttrande eller efterfrågade handlingar till verket inom . Föreläggandet ska delges bolaget, om det kan ske på annat sätt än enligt 15–17 §§ delgivningslagen (1970:428). ska kun- göra föreläggandet i Post- och minst en månad före ut- gången av den utsatta tiden. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 11 kap. 6 § i den nu- varande föreningslagen. Den har dock anpassats till de motsvarande bestämmelserna i 25 kap. 24 § aktiebolagslagen, vilket innebär att den i sista meningen angivna fristen – som är två till fyra mån- ader – har kortats till minst en månad. Handläggning hos allmän domstol 18 kap. 16 § I ett ärende enligt 13 § ska domstolen förelägga föreningen samt medlemmar, innehavare av förlagsandelar och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att komma in med ett skriftligt yttrande till domstolen inom . Före- läggandet ska delges föreningen, om det kan ske på annat sätt än enligt 15– 17 §§ delgivningslagen (1970:428). Domstolen ska kungöra föreläggandet i Post- och minst en månad före utgången av den utsatta tiden. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 11 kap. 5 § i den nu- varande föreningslagen. Enligt den paragrafen ska domstolen kun- göra föreläggandet minst två och högst före inställelse- dagen. Detta har – efter förebild av den motsvarande bestäm- melsen i 25 kap. 25 § aktiebolagslagen – ändrats till minst en månad före utgången av den utsatta tiden. Beslut om att utse eller entlediga en likvidator Beslut att utse en likvidator 18 kap. 17 § En domstol ska utse en eller flera likvidatorer när den beslutar om likvida- tion. ska utse en eller flera likvidatorer när 1.verket beslutar om likvidation, 2.verket efter anmälan enligt 8 § har registrerat ett beslut om likvidation, 3. en förening i likvidation i annat fall saknar en till registret anmäld be- hörig likvidator. Ett beslut att utse en likvidator ska registreras. I paragrafen har samlats bestämmelser om förordnande av och regi- strering av likvidator. Förslaget innebär att det alltid är Bolags- verket eller allmän domstol som utser likvidator, låt vara att det vid frivillig likvidation kan ske efter förslag från föreningen. Detta överensstämmer i sak med 11 kap. 6 b § första – tredje styckena i den nuvarande föreningslagen. 18 kap. 18 § Den som utses till likvidator ska vara lämplig för uppdraget. Den som har in- gått i föreningens ledning får utses till likvidator endast om det finns särskilda skäl. Bestämmelserna om styrelseledamöter i 8 kap. 8–10 §§ gäller även likvi- datorer. Paragrafens första stycke, som uppställer vissa kvalifikationskrav på den som förordnas som likvidator, överensstämmer i sak med 11 kap. 6 b § fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen (se prop. 2002/03:147 s. 48). En delvis överensstämmande bestämmelse finns i 25 kap. 28 § fjärde stycket aktiebolagslagen (se prop. 2000/01:150 s. 107). I första meningen uppställs ett allmänt lämplighetskrav. Om- ständigheterna i det enskilda fallet avgör vilken erfarenhet och kompetens som krävs. Om det är fråga om komplicerade förhåll- anden och större föreningar är det naturligt att kräva hög kompe- tens och lång erfarenhet av liknande uppdrag. Vid tvångslikvidation kan det ofta finnas särskild anledning att utse en advokat. allmänt krav på viss kompetens, t.ex. att likvidatorn ska vara jurist eller advokat, uppställs dock inte. Av andra meningen framgår att den som har ingått i föreningens ledning inte får utses till likvidator annat än om det finns särskilda skäl. Till dem som normalt diskvalificeras genom denna bestämmelse hör främst styrelseledamöter. Även andra med ledande befattningar i föreningen kan emellertid vara uteslutna som likvidator. I andra stycket har klargjorts att bestämmelserna om vem som kan vara styrelseledamot i en ekonomisk förening (jfr 8 kap. 8–10 §§) gäller även i fråga om likvidator. Det sagda har framgått av 11 kap. 7 § första stycket i den nuvarande föreningslagen. Det bör noteras att paragrafen inte hänvisar till 8 kap. 7 §. Detta innebär att lagens krav på att styrelseledamöter normalt ska vara medlemmar (eller ställföreträdare för medlemmar) i föreningen inte gäller för likvidatorer. Så är inte heller fallet i gällande rätt. Beslut att entlediga en likvidator 18 kap. 19 § Om en likvidator begär att få avgå och visar skäl till det, ska han eller hon entledigas. En likvidator ska också entledigas om han eller hon inte är lämplig eller av någon annan orsak bör skiljas från uppdraget. En likvidator entledigas av allmän domstol eller, om likvidatorn har ut- setts av och själv begär att bli entledigad, av . En ansökan om att domstol ska besluta om entledigande kan göras av , likvidatorn, en medlem, en innehavare av förlagsandelar eller någon annan vars rätt är beroende av likvidationen. Den som entledigar en likvidator ska genast utse en ny. Detta gäller dock inte om det finns någon annan likvidator och det inte kan anses nödvändigt att utse en ny likvidator i den entledigades ställe. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om entledigande av likvida- torer, motsvarar 11 kap. 6 c § i den nuvarande föreningslagen (se prop. 2002/03:147 s. 49). Likadana bestämmelser finns i 25 kap. 29 § aktiebolagslagen (se prop. 2000/01:150 s. 107 och 108). 18 kap. 20 § En likvidator träder i styrelsens och den verkställande direktörens ställe och har i uppdrag att genomföra likvidationen. Bestämmelserna om styrelsens och styrelseledamöternas uppgifter och ansvar i denna lag och i tillämplig lag om årsredovisning gäller även i fråga om likvidatorn, om inte annat följer av detta kapitel. Om föreningsstämman har beslutat att föreningen ska gå i likvidation, företräds föreningen av styrelsen och, i förekommande fall, den verkställande direktören till dess att en likvidator har utsetts. Paragrafen innehåller bestämmelser om likvidatorns funktioner. Be- stämmelserna i första stycket överensstämmer nära med 11 kap. 7 § första stycket fjärde meningen och fjärde stycket i den nuvarande föreningslagen. Bestämmelserna innebär bl.a. att tidigare utsedd styrelse och VD i och med likvidationen förlorar sina faktiska funk- tioner i föreningen. Det kan dock dröja mellan likvida- tionsbeslutet och det beslut genom vilket likvidator utses. I andra stycket, som saknar motsvarighet i den nuvarande föreningslagen, har klargjorts att styrelse och VD behåller sin behörighet att före- träda föreningen fram till dess att likvidator har utsetts (jfr 25 kap. 30 § aktiebolagslagen). Revision och annan granskning under likvidationen 18 kap. 21 § Uppdrag att vara revisor, lekmannarevisor eller särskild granskare upphör inte genom att föreningen går i likvidation. Bestämmelserna i 9 och 10 kap. ska tillämpas under likvidationen. Revisorn ska i revisionsberättelsen uttala sig om huruvida likvidationen fördröjs i onödan. Paragrafen reglerar revisors och, i viss utsträckning, lekmanna- revisors och särskild granskares ställning efter likvidationsbeslutet. Den överensstämmer, vad gäller revisor, i sak med bestämmelserna i 11 kap. 7 § femte stycket i den nuvarande föreningslagen. För- slaget innebär att också uppdrag som lekmannarevisor eller särskild granskare består efter likvidationsbeslutet. Detta överensstämmer med vad som gäller enligt 25 kap. 31 § aktiebolagslagen. Föreningsstämmans ställning under likvidationen 18 kap. 22 § Bestämmelserna om föreningsstämma i denna lag gäller även under likvida- tionen, om inte annat följer av detta kapitel eller av ändamålet med likvi- dationen. Paragrafen reglerar föreningsstämmans ställning efter likvidations- beslutet. En liknande bestämmelse finns i 11 kap. 8 § i den nu- varande föreningslagen. Utgångspunkten är att föreningsstämman behåller sin ställning och sina funktioner. Det innebär bl.a. att stämman ska fortsätta att sammankallas i enlighet med lagens och stadgarnas bestämmelser. Stämman kan också fortsätta fatta beslut i föreningens angelägen- heter. Huvudregeln modifieras dels av vissa uttryckliga undantags- regler (se 18 kap. 27 §), dels genom det i paragrafen intagna för- budet att handla i strid mot ändamålet med likvidationen. Det sist- nämnda förbudet kommer inte till uttryck i den nuvarande förenings- lagen men torde ändå utgöra gällande rätt. Förbudet innebär bl.a. att stämman inte kan besluta om vinstutdelning. Redovisning för tiden innan likvidator utsågs 18 kap. 23 § När föreningen har gått i likvidation och en likvidator har utsetts, ska styrelsen och den verkställande direktören genast redovisa sin förvaltning av föreningens angelägenheter för vilken redovisningshandlingar inte förut har lagts fram på föreningsstämma. Redovisningen ska upprättas enligt tillämplig lag om årsredovisning. Om föreningen har en revisor, ska redovisningen granskas av honom eller henne enligt bestämmelserna om revision i 9 kap. denna lag. Redovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram på förenings- stämma så snart det kan ske. Bestämmelserna i 7 kap. 9 § 3 och 22 § om stämmans behandling av frågan om ansvarsfrihet och om tillhandahållande av handlingar inför stämman ska tillämpas. Om den tid som redovisningen ska avse omfattar även föregående räken- skapsår, ska det upprättas en särskild redovisning för det året och, om fören- ingen är en moderförening som är skyldig att upprätta koncernredovisning, en särskild koncernredovisning. Paragrafen innehåller bestämmelser om den redovisning som efter likvidationsbeslutet ska upprättas för tiden fram till dess likvidator utsågs. Bestämmelserna överensstämmer i sak med de bestämmelser som finns i 11 kap. 9 § i den nuvarande föreningslagen. stycket femte meningen har klargjorts att redovisningshandlingarna och revisionsberättelsen ska ligga till grund för ett stämmobeslut angående ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och den verkställande direktören och att handlingarna inför stämman ska tillhandahållas medlemmar m.fl. på samma sätt som allmänt gäller om tillhanda- hållande av redovisningshandlingar och revisionsberättelse inför års- stämma. Detta torde överensstämma med hur gällande bestämmelser tillämpas . Det bör understrykas att kravet på redovisning i förevarande paragraf inte gäller i stället för bestämmelserna om årsredovisning i årsredovisningslagen och ÅRKL. Paragrafens syfte är endast att skapa dels ett underlag för beslut om ansvarsfrihet för styrelsen, dels en ingående balans för den redovisning som likvidatorn sedermera ska upprätta. Föreningen måste alltså fortlöpande upprätta sedvanliga årsredovisningar (vad gäller tiden efter likvidationstidpunkten dock med de inskränkningar som följer av 18 kap. 27 §). Kallelse på okända borgenärer 18 kap. 24 § Likvidatorn ska efter det att han eller hon har tillträtt ansöka om kallelse på föreningens okända borgenärer enligt lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer. Vid kallelsen på föreningens okända borgenärer ska anmälningstiden enligt 5 § första stycket lagen om kallelse på okända borgenärer vara . Paragrafen, som motsvarar 11 kap. 10 § i den nuvarande förenings- lagen, behandlar kallelse på föreningens okända borgenärer. Den har utformats i enlighet med utredningens förslag i SOU 2009:37, vilket bl.a. innebär att den tid inom vilken borgenärer ska ha rätt att anmäla sig har kortats . 18 kap. 25 § Så snart det kan ske ska likvidatorn genom försäljning på offentlig auktion eller på annat lämpligt sätt förvandla föreningens egendom till pengar, i den utsträckning det behövs för likvidationen, samt betala föreningens skulder. Föreningens rörelse får fortsättas, om det behövs för en ändamålsenlig av- veckling eller för att de anställda ska få skälig tid att skaffa sig ny anställning. Paragrafen, som i sak överensstämmer med 11 kap. 11 § första stycket i den nuvarande föreningslagen, reglerar likvidatorns avveckling av föreningens rörelse. I 11 kap. 11 § andra stycket i den nuvarande föreningslagen finns några bestämmelser som enbart är tillämpliga om föreningen har försatts i likvidation därför att föreningens verksamhet drivs på ett sätt som uppenbarligen inte motsvarar de förutsättningar under vilka registrering har skett. Så gäller t.ex. att likvidatorn i denna situation inte får sälja föreningens egendom på annat sätt än genom försäljning på offentlig auktion utan särskilt tillstånd av förenings- stämman. Dessa bestämmelser har inte överförts till förslaget. Det hindrar inte att en likvidator kan ha anledning att avvakta med irreversibla likvidationsåtgärder, om det på grund av särskilda om- ständigheter finns anledning att anta att ett likvidationsbeslut kommer att undanröjas. 18 kap. 26 § Om föreningen är på obestånd, ska likvidatorn ansöka om att föreningen för- sätts i konkurs. Paragrafen motsvarar 11 kap. 15 § tredje stycket i den nuvarande föreningslagen. Enligt den nuvarande bestämmelsen uppställs ytter- ligare en förutsättning för att likvidatorn ska ansöka om konkurs, nämligen att föreningen inte kan betala likvidationskostnaderna. Det har emellertid ansetts att om föreningen är på obestånd så är konkurslagens regler om avveckling att föredra framför ett likvida- tionsförfarande, oavsett om det finns medel för att betala likvida- tionskostnader. Förslaget överensstämmer med hur den motsvarande bestämmelsen i 25 kap. 36 § aktiebolagslagen är utformad. 18 kap. 27 § Likvidatorn ska för varje räkenskapsår upprätta en årsredovisning, som ska läggas fram på årsstämman. I fråga om stämman och redovisningen ska följ- ande bestämmelser inte tillämpas: 7 kap. 9 § 1 och 2 denna lag, 2 kap. 1 § andra stycket, 5 kap. 18–25 §§, 6 kap. 2 och 5 §§ årsredovis- ningslagen (1995:1554), samt 5 kap. 2 § 3 och 6 kap. 3 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag.