sou · GYB396 · 2011-01-01 00:00:00 — I de fall då läraren är anställd av huvudmannen eller av något annat skäl är förhindrad att göra en omprövning ligger ansvaret på rektorn att göra omprövningen. Dessa fall kanske inte blir så vanliga då tidsfristen för en begäran om omprövning begränsas från det att betyget är satt. Om en sådan situation uppstår är det naturligt att ansökan lämnas till rektorn. En nackdel med att en begäran om omprövning ska lämnas till rektorn är den extra administration det medför att vidarebefordra begäran till läraren. Vi anser dock att fördelarna överväger och föreslår därför att en begäran om omprövning ska ställas till läraren men lämnas till rektorn. I skollagen, förvaltningslagen och högskoleförordningen finns inga formkrav för en begäran om omprövning. Begäran kan vara såväl skriftlig som muntlig. föreslog att en begäran om omprövning skulle vara skriftlig. En begäran om omprövning av ett taxeringsbeslut ska enligt taxeringslagen (1990:324) vara skriftlig. Även en begäran omprövning av beslut ska, enligt myndighetens vägledning (2001), vara skriftlig. En nackdel med att en begäran är muntlig är att oklarheter kan uppstå. Det kan vara svårt för läraren att avgöra om eleven faktiskt begär en omprövning eller om eleven endast vill diskutera betygssättningen. Om läraren inte har uppfattat elevens framställan som en begäran om omprövning kan det bli svårt för eleven att visa att denne har begärt en omprövning och när det skedde. Vi föreslår därför att huvudregeln ska vara att en begäran om omprövning ska göras skriftligt. Det kan dock finnas elever som av olika skäl har svårt att formulera sig skriftligen, t.ex. om eleven har betydande språksvårigheter. Rektorn ska därför kunna medge att en begäran om omprövning görs muntligt om det finns särskilda skäl. Eleven ska i en begäran om omprövning ange vilket betyg begäran avser, vilken ändring eleven begär och skälen för begäran. Syftet är främst att lärarens omprövning ska bli så rättssäker och 8 I regeringens proposition om en Socialförsäkringsbalk (prop. 2008/09:200) sägs att det i Socialförsäkringsbalken 113 kap. 7 § bör anges att en begäran om omprövning ska vara skriftlig. effektiv som möjligt. Eleven kan exempelvis hänvisa till att han eller hon ska ha betyget A i stället för C i ämnet kemi eftersom läraren anses ha rättat ett prov felaktigt och glömt att beakta elevens prestationer i ett grupparbete. Genom att eleven uttryckligen anger vilket betyg denne begär och vilka skäl eleven har till detta blir lärarens granskning effektivare och handläggningstiden bör därmed kunna minskas. Om läraren inte ändrar betyget enligt elevens begäran Utredningen föreslår att en elev ska kunna begära att få sitt betyg omprövat av rektorn om läraren inte ändrar betyget enligt elevens begäran. Hur en omprövning ska aktualiseras hos rektorn kan organiseras på olika sätt. Ett alternativ är att eleven själv begär en omprövning av rektorn. Ett annat att läraren överlämnar omprövningsärendet till rektorn. Om eleven själv ska begära omprövning kan eleven avgöra om han eller hon vill gå vidare med en begäran om omprövning till rektorn eller inte. Lämnar läraren över omprövningsärendet till rektorn missas detta moment. Det får dock antas att eleven i de flesta fall vill gå vidare. Utredningen anser att det är viktigt att omprövningsprocessen blir så effektiv och enkel som möjligt för skolans personal att hantera. Vi föreslår därför att en lärare som inte ändrar betyget enligt elevens begäran ska överlämna omprövningsärendet till rektorn. Anledningen är att vi bedömer att det blir administrativt enklare om läraren överlämnar omprövningsärendet till rektorn utan att gå via eleven. Detta gäller dock endast för de betyg som rektorn kan ompröva, dvs. samtliga betyg utom terminsbetyg i , grundsärskolan och specialskolan. En omprövning av rektorn ska dock inte göras om en elev inte önskar gå vidare med en sådan omprövning. För att processen ska bli så snabb som möjligt är det viktigt att läraren inte låter beslutet ligga innan det överlämnas till rektorn. Vi föreslår därför att överlämnandet ska ske . Handläggningen av en begäran av omprövning ska ske skyndsamt Enligt utredningens direktiv ska utgångspunkten vara att omprövningen måste ske skyndsamt. I skollagen saknas bestämmelser om handläggningstiden för en omprövning av den betygssättande läraren. föreslog att en omprövning av rektorn och en lärare från en annan skola skulle göras skyndsamt. Enligt 7 § förvaltningslagen ska varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Det är viktigt att en handläggningstid inte blir för lång. måste den få ta den tid som krävs för rättssäkerheten och för att beslutet ska bli så korrekt som möjligt. Utredningen har förståelse för att det kan bli tidskrävande att hantera ett stort antal omprövningar som kommer in . Det måste dock ytterst vara kommunens och rektorns ansvar att ha en organisation som kan anpassas till handläggningskraven för omprövning av betyg. Såväl JO som JK kritiserar ofta myndigheter för oskäligt dröjsmål i handläggningen av ärenden och har bl.a. framfört att resursbrist generellt sett inte kan användas som en förklaring till långa handläggningstider. framförde i sitt betänkande (SOU 2010:29) att passivitet inte kan accepteras vid handläggning av ärenden. Frågan är vilket tidsmässigt krav som kan ställas på läraren och rektorn vid handläggning av ett omprövningsärende. Ett alternativ är att ha ett mer allmänt krav på snabb eller skyndsam handläggning. Ett annat är att ha en tidsgräns på exempelvis ett visst antal veckor. Hur handläggningen av ett omprövningsärende bör ta kan bero på olika faktorer, som ärendets svårighetsgrad och mängd ärenden läraren eller rektorn har. Skolors struktur och möjlighet att organisera en omprövning skiljer sig dessutom väsentligt åt. Mot denna bakgrund kan det vara svårt att ha en tidsgräns som anger . En flexibel tidsgräns som kan anpassas till förutsättningarna är enligt utredningens bedömning att föredra. Vi föreslår därför att handläggningen av ett omprövningsärende ska ske skyndsamt. Utredningens förslag: Ett betyg är satt den dag läraren signerat betyget i skolans betygskatalog. Läraren ska vara skyldig att underrätta eleven om vilket betyg denne får. Underrättelsen ska ske senast då betyget är satt, dvs. då det antecknats i betygskatalogen. Läraren bestämmer hur det görs. Om en elev inte kan underrättas på grund av omständigheter som läraren inte råder över ska ett betyg ändå sättas. Lärare kan alltid ändra ett betyg innan eleven har underrättats om betyget. Därefter kan en ändring endast göras genom omprövning av läraren eller rektorn. Möjligheten att ompröva betyg har ett antal följdverkningar. Ut- redningen har identifierat några områden som behöver förtydligas och ibland även regleras. Det behöver bl.a. klargöras fram till vilken tidpunkt läraren kan ändra ett betyg. Då denna tidpunkt har passerats kan läraren endast ändra ett betyg genom omprövning enligt nuvarande 3 kap. 20 § skollagen. Det är också viktigt att det finns ett regelverk som tydligt definierar vad som avses med att ett betyg är satt. Detta blir särskilt viktigt eftersom vi föreslår att tidsfristen för begäran om omprövning ska börja löpa den dag betyget är satt. Dessutom måste det finnas bestämmelser om att elever ska underrättas om vilket betyg de får. Om eleven inte vet vilket betyg han eller hon har fått kan inte heller möjligheten att begära omprövning utnyttjas. Lärarens rätt att ändra ett beslut om betyg upphör då eleven har underrättats om betyget För att förstå bestämmelsen om omprövning är det viktigt att veta när läraren är fri att ändra ett betyg och när det endast kan göras genom en omprövning. I förarbetena till förvaltningslagen sägs att förvaltningsmyndigheters möjlighet till självrättelse före expediering är en närmast självklar eller underförstådd utgångspunkt (prop. 1985/86:80). I tiden mellan det att ett beslut har fattats och expedierats kan alltså myndigheten i princip ändra sig och fatta ett helt nytt beslut (Warnling-Nerep 2008). Så länge den som berörs av beslutet inte känner till det anses det inte heller spela någon roll om myndigheten ändrar åsikt. För skolan innebär ovanstående att läraren är fri att ändra ett betyg så länge eleven inte har underrättats om vilket betyg han eller hon ska få. När en lärare väl har underrättat eleven om vilket betyg denne ska få är det viktigt att eleven kan känna sig trygg med att betyget inte kan ändras. Underrättelsen kan t.ex. ske i ett betygssamtal, genom e-post eller via en hemsida. framförde i sitt betänkande (SOU 2010:29) att det är en brist att det i förvaltningslagen saknas bestämmelser som fastslår ett beslut är orubbligt i den meningen att den beslutande inte själv kan ändra sitt ställningstagande. Utredningen föreslår att det ska föras in en bestämmelse om att myndigheter alltid ska kunna rätta sitt beslut innan det har expedierats eller gjorts tillgängligt för utomstående. Det är viktigt att lärare vet att ett underrättat betyg endast kan ändras om det är uppenbart oriktigt och då endast till elevens fördel. Denna vetskap bör leda till att läraren undviker att ge preliminära betyg i nära anslutning till betygssättningen och tänker efter extra noga innan eleven underrättas om vilket betyg han eller hon får. Gränsen mellan när en lärare är fri att ändra ett betyg och när det endast kan ske genom omprövning bör vara tydlig. Vi föreslår därför att det i skollagen förs in en bestämmelse om att en lärare alltid kan ändra ett betyg innan eleven har underrättats om betyget eller på annat sätt fått kännedom om betyget. Därefter får läraren endast ändra ett betyg genom omprövning. Ett betyg är satt då det har förts in i betygskatalogen Det är viktigt att det i en bestämmelse klargörs och definieras vad som avses med att ett betyg är satt. Bestämmelsen bör omfatta hela skolväsendet och alla skolformer. När ett betyg ska anses satt framgår varken av skollagen, skolformsförordningarna eller av föreskrifter. Det framgår endast indirekt genom författningskommentarer till föreskrifter om betygskatalog och betygssättning. I kommentarerna sägs att ett betyg ska anses satt då läraren signerar och daterar betyget på det dokument som utgör skolans betygskatalog (2008c, SKOLFS 2009:27 med kommentarer). regleringen ska bli tydlig föreslår utredningen att det i skollagen förs in en bestämmelse om att ett betyg är satt den dag läraren signerat betyget i skolans betygskatalog. Även ett beslut att inte sätta betyg ska anses fattat den dag som läraren signerat beslutet i betygskatalogen. definierar betygskatalogen som ett pappersdokument. I realiteten registrerar läraren ofta betygen i ett elektroniskt skoladministrativt system. Betygskatalogen skrivs därefter ut på papper och signeras av lärarna. är det tänkbart att även en betygskatalog signeras elektronsikt. Vårt förslag är neutralt i förhållande till på vilket medium betygskatalogen förs. Det finns inget krav i skollagen, skolformsförordningarna eller någon annan författning om att eleven ska underrättas om betyget. Förvaltningslagens bestämmelser gäller därmed för kommunala skolor, men inte för fristående skolor. Enligt förvaltningslagen ska en part skyndsamt underrättas om ett beslut. Myndigheten bestämmer själv hur underrättelsen görs. Den ska dock vara skriftlig om en part begär det. föreslog att kravet på skyndsamt ändras till (SOU 2010:29). menar att det är viktigt att läraren inte dröjer med att underrätta eleven om vilket betyg denne får. Vi anser också att regleringen bör vara tydlig och föreslår därför att läraren ska underrätta eleven om vilket betyg eleven får i ett visst ämne eller en viss kurs senast den dag som betyget är satt. Vi bedömer att det är alltför tungrott och tidskrävande att ha ett krav på skriftlig underrättelse för alla betyg. Vi föreslår att läraren ska kunna välja om underrättelsen ska ske skriftligt eller muntligt. I den kontinuerliga dialog läraren och eleven förutsätts ha om elevens kunskapsutveckling blir lärarens underrättelse om elevens betyg ett naturligt avslut för det aktuella ämnet eller kursen. Eleven ges då också möjlighet att ställa följdfrågor om betygssättningen. När underrättelsen görs är det viktigt att lärarens information till eleven sker på så tydligt och konkret sätt som möjligt. Om läraren i dialogen muntligen underrättar eleven om vilket betyg denne får minskar det administrativa arbetet för läraren och skolan i jämförelse med om en skriftlig underrättelse krävs. Mot denna bakgrund bedö- mer utredningen att det inte finns skäl för att eleven på begäran ska få en skriftlig underrättelse. För att läraren ska kunna leva upp till sin underrättelseplikt måste ett visst ansvar ligga på eleven eller dennes vårdnadshavare. De måste exempelvis informera skolan om eleven har bytt adress eller på annat sätt ändrat kontaktinformation. Om en underrättelse inte har nått eleven på grund av omständigheter som läraren inte själv kan råda över bör läraren inte anses ha brutit mot sin underrättelseskyldighet. Läraren får då sätta ett betyg trots att eleven inte har underrättats om vilket betyg han eller hon har fått. En konsekvens av att en elev inte har underrättats om ett betyg kan vara att eleven inte hinner begära en omprövning från det att betyget sattes. Om eleven inte kan lastas för den uteblivna underrättelsen bör det finnas synnerliga skäl för rektorn att förlänga tidsfristen. En elev bör alltså inte gå miste om en omprövning av ett betyg på grund av att läraren inte har fullgjort sin skyldighet att underrätta eleven om vilket betyg eleven har fått. För att förebygga meningsskiljaktigheter om läraren har underrättat eleven om ett betyg eller inte bör läraren anteckna när och på vilket sätt en underrättelse har gjorts eller om underrättelsen har uteblivit. Hur det görs bör bestämmas lokalt. Ett alternativ är att uppgifter om underrättelse respektive utebliven underrättelse om möjligt noteras i betygskatalogen. Underrättelseplikten bör gälla för såväl kommunala som fristående skolor och för alla skolformer. Utredningen föreslår därför att en ny bestämmelse om lärarens skyldighet att underrätta eleven om det satta betyget förs in i skollagen. 3.9.1När ska ett betyg sättas? En rektors möjlighet att ompröva en lärares betygsättning aktualiserar frågan när betyg ska sättas. Om en lärare dröjer med att sätta betyg kommer hela omprövningsprocessen att förskjutas. För en elev kan det t.ex. vara viktigt att ett omprövat betyg kan användas vid en ansökan till fortsatta studier . Nuvarande bestämmelser om när ett betyg ska sättas i de olika skolformerna är till viss del otydliga. I föreskrifter om betygskatalog för respektive gymnasieskolan (SKOLFS 2009:27 och SKOLFS 2007:42) finns bestämmelser om när ett betyg ska föras in i betygskatalogen. För och gymnasieskolan anges att betyg ska föras in i betygskatalogen i anslutning till att ämnet respektive kursen har avslutats. När en kurs i gymnasieskolan ska anses avslutad framgår dock inte av skolförfattningarna. Skolinspektionen menar att en kurs ska anses avslutad när undervisningen har upphört och att betyg därmed ska sättas i anslutning till denna tidpunkt. Skolinspektionen har vid tillsyn av en gymnasieskola i funnit att elever, efter det att den lärarledda undervisningen hade avslutats, har erbjudits förlängda kurser för att kunna förbättra sina resultat (Skolinspektionen 2009). Inspektionen ansåg att lärare vid skolan inte hade satt betyg efter avslutad kurs som de borde ha gjort. De konstaterade att en utökad undervisningstid kan vara ett led i särskilda stödåtgärder för en elev som riskerar att inte nå kursplanernas kunskapsmål. Skolinspektionen kunde dock inte finna ett samband mellan elevernas behov av särskilda stödåtgärder och att skolan erbjudit mer undervisningstid. För att betygssättning ska vara så likvärdig och rättvis som möjligt och för att en omprövning inte ska fördröjas är det viktigt att det finns en tydlig reglering av när en lärare ska sätta ett betyg. Denna fråga ligger dock utanför utredningens uppdrag. 3.10Ett beslut i ett omprövningsärende ska motiveras skriftligen Utredningens förslag: Läraren ska motivera ett beslut i ett omprövningsärende skriftligt om eleven begär det. Rektorn ska motivera samtliga beslut i omprövningsärenden skriftligt, utom då rektorn i lärarens ställe gör en omprövning av terminsbetyg i , grundsärskolan och specialskolan. Dessa beslut ska rektorn motivera skriftligt om eleven begär det. Enligt 3 kap. 17 § skollagen ska läraren på begäran upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget.9 Det finns dock inget krav på hur det ska göras, dvs. motiveringen kan ges munt- 9 I förvaltningslagen är betygssättning undantaget från kravet på motivering. En motivering bör dock ges om part begär det. ligen eller skriftligen. Bestämmelsen är ny och gäller för samtliga betyg och skolformer. Genom att denna bestämmelse har förts in i skollagen gäller den såväl kommunala som fristående skolor. För en elev som inte har förstått på vilken grund betyget har satts är det viktigt att i efterhand kunna begära en motivering. En motivering kan också behövas för att eleven ska kunna bedöma om han eller hon ska begära en omprövning. En lärares motivering av ett betygsbeslut skulle också kunna leda till att eleven förstår skälen för det satta betyget och därmed avstår från att begära en omprövning. Det skulle – utifrån att det finns en möjlighet att ompröva ett betyg – kunna finnas skäl att lärare alltid ska motivera ett betygsbeslut. På så vis skulle kanske missförstånd om betygssättningen kunna redas ut innan en begäran om omprövning görs. Eleven ska dock normalt ha fått veta varför han eller hon har fått ett visst betyg. Eleven bör löpande ha informerats om sin kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven genom t.ex. utvecklingssamtal, den skriftliga individuella utvecklingsplanen och lärarens bedömningar av elevens prestationer. Mot denna bakgrund och med tanke på den arbetsbörda det skulle innebära för läraren, anser utredningen att det inte är rimligt att läraren ska motivera samtliga betyg. 3.10.2Motivering i ett omprövningsärende Ett beslut i ett omprövningsärende är inte betygssättning. Beslutet omfattas därmed inte av skollagens krav på motivering, som endast gäller det ursprungliga betyget. Däremot är det ett beslut enligt förvaltningslagen. Enligt denna lag är läraren som beslutsfattare skyldig att motivera ett beslut i ett omprövningsärende om betyget kvarstår. Om betyget höjs går beslutet inte eleven emot och det är därmed undantaget från förvaltningslagens krav på motivering. Ett sådant beslut bör dock motiveras på begäran av eleven. Förvaltningslagen gäller inte, som sagts, för fristående skolor. För att lika villkor ska råda inom skolväsendet bör därför en bestämmelse om motivering av ett omprövningsärende föras in i skollagen. För att en elev ska förstå varför betyget ändras eller inte är det viktigt att denne får en motivering av beslutet. En skyldighet för lärare att skriftligen motivera samtliga omprövningsärenden kan dock bli betungande för den enskilde läraren. Utredningen anser därför att en lärare endast ska vara skyldig att motivera ett omprövningsärende om eleven begär det. Det kommer förmodligen oftast att ske då läraren inte ändrar betyget enligt elevens begäran. Om en skriftlig motivering saknas när rektorn ska ompröva lärarens betygssättningen kan rektorn begära en skriftlig motivering av läraren. Rektorns beslut i omprövningsärenden är särskilt viktiga för elevers rättssäkerhet och som vägledning för framtida betygssättning. Skriftliga motiveringar av omprövningsärenden är också ett viktigt underlag för det systematiska kvalitetsarbete och för tillsyn. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att rektorn ska vara skyldiga att skriftligen motivera samtliga beslut i omprövningsärenden. Om rektorn i lärarens ställe gör en omprövning av ett terminsbetyg i , grundsärskolan eller specialskolan behöver dock rektorn endast motivera beslutet skriftligt på begäran av eleven. Samma krav på motivering gäller därmed som när läraren gör omprövningen. Utredningen föreslår att åtta nya paragrafer införs i 3:e kapitlet skollagen. Därför föreslås att de skolformskapitel som hänvisar till att allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13–21 §§ ska ändras till att dessa bestämmelser finns i 3 kap. 13–29 §§. I 29 kap. 10 § skollagen första stycket anges att vissa bestämmelser i förvaltningslagen (1986:23) ska tillämpas i ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild inom skolväsendet. Det gäller bl.a. förvaltningslagens bestämmelser om anteckning av uppgifter samt motivering och underrättelse av beslut. I fjärde stycket anges att det som sägs i paragrafen inte gäller vid betygssättning. Utredningen har föreslagit att bestämmelser om lärares dokumentationsskyldighet samt underrättelse om betyg och motivering av omprövningsärenden förs in i tredje kapitlet skollagen. Mot denna bakgrund och för tydlighetens skull föreslår vi att fjärde stycket ska ändras så att det framgår att för betygssättning gäller bestämmelserna i tredje kapitlet i stället för vad som anges i första stycket. Regeringen har fattat beslut om propositionen (2009/10:219) Betyg från årskurs 6 i och överlämnat den till för ställningstagande. ska enligt planeringen besluta om propositionen . Om regeringens förslag i propositionen antas av måste följdändringar utifrån utredningens förslag göras i skollagen. 4Utredningens förslag om särskild prövning Utredningens förslag: Det som i skollagen (2010:800) benämns prövning ska benämnas särskild prövning. Förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning ska även avse särskild prövning inom fristående skolor. Avgiften som får tas ut för särskild prövning ska höjas till högst . Utredningens uppdrag är att analysera nuvarande regler för prövning och vid behov föreslå förändringar. Utredningen ska även särskilt uppmärksamma i vilken utsträckning prövningsavgiften påverkar den enskilde elevens möjlighet till prövning och vilka kostnader prövningen kan medföra för skolorna. Prövning är möjlig i alla skolformer utom grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särvux. Bestämmelserna är i stort sett desamma oavsett skolform. Alla elever i de olika skolformerna får göra en prövning inom respektive skolform. Detta gäller däremot inte elever i gymnasieskolan. Rätten till prövning i gymnasieskolan gäller endast om eleven inte har fått betyg på kursen eller på projektarbetet eller om eleven har fått betyget Icke godkänt. I främst gymnasial vuxenutbildning och då specifikt yrkesutbildningar, kan prövningar utgöra ett inslag i arbetet med att förkorta och effektivisera utbildningen. För många vuxna är validering av deras kunskaper viktig för att kunna kvalificera sig till arbetsmarknaden, för att förbättra möjligheterna att utvecklas i sina arbeten eller som ett led i den enskildes omställning i arbetslivet. Validering kan bekräfta att en person har nått kunskapsmålen i en enskild kurs. Detta är inte minst viktigt för personer med utländsk bakgrund, som har med sig kompetenser, som inte Utredningens förslag om särskild prövning finns i formella betyg, från hemlandet. I flera fall kanske det inte räcker med en validering av kunskaperna utan man vill också ha ett formellt betyg från det aktuella kunskapsområdet. För dessa är möjligheten till prövning en betydelsefull väg för att få ett betyg. Motivet för prövningen är främst att få ett dokument som kan användas för att kommunicera med arbetslivet. Prövning är också en möjlighet för en person som inte är nöjd med sitt resultat och sitt betyg. Prövning innebär att denne under vissa omständigheter och på vissa villkor på nytt får tillfälle att visa sina kunskaper och därmed får en möjlighet att kunna höja sina betyg. 4.1Vad vet vi om prövning?