sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — Vi har när det gäller den högre bidragsnivån i 3 kap. 13 § studiestöds- lagen bedömt att begränsningen till studier i , som hänvis- ningen till bilagan i 3 kap. 9 § studiestödsförordningen i praktiken innebär, strider mot . Vi föreslår därför att den högre bi- dragsnivån ska öppnas upp så att den även i praktiken kan utgå vid studier på gymnasial nivå inom EES eller i under samma för- utsättningar som för motsvarande eller jämförbara studier i . Förslaget innebär att bestämmelsen blir förenlig med unionsrätten, men det bidrar också till att minska den sociala snedvridningen. Enhetliga regler för studiemedel för studier på gymnasial nivå inom EES och Regelverket gällande studier på gymnasial nivå skiljer sig åt beroende på om studierna bedrivs inom eller utanför . Detta är enligt vår uppfattning inte förenligt med . Vi anser att rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå ska vara den- samma inom EES och i . Regleringen avseende studiemedel för studier på gymnasial nivå ska därför öppnas upp. Kravet på att en utbildning inte med lika stor fördel kan bedrivas i tas bort för utbildningar inom EES och i , men ska kvarstå för övriga världen. Förslaget innebär att bestämmelsen blir förenlig med unionsrätten, men regleringen bidrar också till att minska den sociala snedvridningen. När det gäller språkstudier särregleras dessa i studiemedelshän- seende då det är föreskrivet att icke-akademiska språkstudier alltid ska ses som eftergymnasiala. Med vårt förslag om att studiemedel för studier på gymnasial nivå ska öppnas upp inom EES och i blir särregleringen överflödig för dessa studier. Särregleringen för språkstudier ska därför tas bort inom detta område. I stället ska varje enskild språkkurs bedömas utifrån sitt innehåll vid avgörandet av om den ligger på gymnasial nivå eller på eftergymnasial nivå. Att bidra till språkstudier är i linje med regeringens mål. Språk- studier på gymnasial nivå utanför EES och ska därför även fortsättningsvis berättiga till studiemedel om de avser studier i ett språk som inte är europeiskt och har officiell status i studielandet. Dock ska även när det gäller dessa språkutbildningar varje enskild språkkurs bedömas utifrån sitt innehåll vid avgörandet av vilken nivå den ligger på. Regeringens mål för utlandsstudier ska komma tydligare till uttryck Målet är att våra förslag ska leda till att regeringens mål för utlands- studier och studiemedel för sådana studier ska komma tydligare till uttryck. Ett led i detta är att regeringen ska bestämma vad som är godtagbar standard och tillse att de utbildningar som är studiemedels- berättigade håller god kvalitet. Innebörden blir att det kommer att framgå tydligare redan i studiestödsförordningen vad som är god- tagbar standard och hur denna prövning ska göras. Regleringen bidrar till att bedömningen av vad som är godtagbar standard blir enhetlig, då det inte längre överlämnas till CSN och att reg- lera i respektive föreskrifter. Vi anser att kravet på godtagbar standard ska vara detsamma för alla utbildningar utomlands, såväl på gymnasial nivå som på efter- gymnasial nivå. För att skapa ett enhetligt regelverk ska den nordiska särregleringen tas bort. Bedömningen av vad som utgör godtagbar standard ska göras utifrån i huvudsak samma kriterier som för svenska utbildningar. Genom detta säkerställs att utbildningarna håller en hög kvalitet. CSN ska även i fortsättningen avgöra vilka utbildningar på gym- nasial nivå utomlands som håller godtagbar standard. Högskole- verket avgör vilka utbildningar på eftergymnasial nivå som håller godtagbar standard, myndighetens beslutsrätt omfattar även efter- gymnasiala utbildningar i . Ett annat led i att låta regeringens mål komma tydligare till ut- tryck är att i förordning reglera vilka utbildningar som inte berättigar till studiestöd. En utbildning som motsvarar eller är jämförbar med en svensk utbildning som inte berättigar till studiemedel i , ska som huvudregel inte heller ge rätt till studiemedel utomlands. Detta är en viktigt utgångspunkt för studiemedelssystemet, och att så är fallet ska därför framgå av studiestödsförordningen, och inte som regleras i CSN:s föreskrifter. Slutligen bör det vara regeringen som beslutar när distansstudier ska ge rätt till studiemedel. Regleringen rörande distansstudier ska därför flyttas upp till studiestödsförordningen. För distansstudier utanför EES och bör studiemedel fortfarande endast beviljas om det finns särskilda skäl. Inom EES eller i bör även fort- sättningsvis studiemedel för distansstudier utgå enligt samma förut- sättningar som vid distansstudier vid svenska läroanstalter. Studiemedel för utlandsstudier ska utbetalas Som ett led i att minska de felaktiga utbetalningarna och skapa ett enhetligt regelverk föreslår vi att studiemedel för utlandsstudier ska betalas ut på samma sätt som för studier i , dvs. Utredningens bedömningar – förtydligad roll för CSN och studiemedlen ska följas upp och utvärderas kontinuerligt Vi bedömer att CSN:s upplysande roll gentemot de som studerar utomlands med studiemedel bör förtydligas. I detta bör ligga att CSN ska verka för att den enskildes studieskuld slutar på en rimlig nivå. Myndigheten bör dessutom tydligt upplysa om att det är viktigt att den som avser bedriva utlandsstudier noga överväger behovet av de extra lånemöjligheter som finns vid utlandsstudier, så att studie- lånet inte blir så högt att det leder till återbetalningssvårigheter . CSN bör hjälpa den enskilde i sitt val t.ex. genom att göra relevanta prisnivåjämförelser tillgängliga. Vi anser att förtydli- gandet av CSN:s roll lämpligen kan ske genom att detta regleras i förordning (2007:1071) med instruktion för Centrala studiestöds- nämnden. Vi anser också att utlandsstudiemedlen kontinuerligt bör följas upp och att detta kan ske genom att utvärdera vissa fastställda mät- bara indikatorer. För att på bästa sätt utvärdera huruvida regeringens mål för utlandsstudier uppfylls bör utvärderingar genomföras med i vart fall mellanrum, i vissa fall ännu tätare. Uppdrag att ut- föra sådana utvärderingar kan lämpligen ges till CSN och Högskole- verket. Vi har funnit följande indikatorer som kan användas för att mäta måluppfyllelsen: Studenternas upplevda kvalitet på utländska utbildningar. Svenska studenters rörlighet och andelen utbytesstuderande av dessa. Utlandsstuderandes anställningsbarhet och lön. Utlandsstuderandes skuldsättning och återbetalning. Dessa indikatorer anser vi bör användas för att följa upp och ut- värdera utlandsstudier och för att avgöra hur väl regeringens mål för utlandsstudier uppfylls. Vi anser också att sammansättningen av grup- pen utlandsstuderande i termer av exempelvis ålder, kön och socio- ekonomisk bakgrund bör följas och utvärderas kontinuerligt. Vi redogör i vår konsekvensanalys för de konsekvenser som vi anser att våra förslag medför. Om kostnadsberäkningarna för samtliga förslag summeras framgår att statens nettokostnader i princip är oförändrade jämfört med . Utlåningen bedöms öka med , främst till följd av EU-anpassning av stu- diemedelsregelverket. Då det rör sig om lån består statens kostnader för dessa lån av räntor, räntesubvention och en viss ökad avskrivnings- risk. Kostnadsökningen för den ökade utlåningen är dock mindre än kostnadsminskningen som uppstår genom att studiemedlet vid utlandsstudier föreslås betalas ut i stället för terminsvis. Detta leder till räntevinster som i sammanhanget inte är obetydliga. Totalt beräknas förslagen innebära att statens lånekostnad minskar med . Till detta ska emellertid de ökade administrativa kostnaderna läggas, som totalt beräknas till 8 miljoner Sammantaget beräknas förslagen innebära att statens kostnad ökar med . Studiemedel för utlandsstudier22 a §Utlandsstudier är studier som bedrivs vid en utländsk läroanstalt av en studerande som kan visa att25Utöver de studiemedelsbe- lopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av merkostnadslån. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om sådana merkostnads- lån. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att rubriken närmast före 3 kap. 23 § ska utgå, dels att 3 kap. 15 och 23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 22 a §, samt närmast före 3 kap. 15 och 22 a §§ nya rubriker av följande lydelse. 15 § Utöver de studiemedelsbe- lopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av tilläggslån för vissa merkostnader i samband med studierna. Rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om sådana till- läggslån. han eller hon har sitt faktiska bo- ende utanför under stu- dietiden. Studier som bedrivs vid en läroanstalt utanför , av en studerande som har sitt faktiska boende utanför under stu- dietiden, är utlandsstudier även om den studerande är antagen vid en svensk läroanstalt. Distansstudier vid en svensk läroanstalt kan aldrig ses som ut- landsstudier. Distansstudier vid en utländsk läroanstalt är utlands- studier om den studerande har sitt faktiska boende utanför . Studiemedel får lämnas för studier utanför om den utlandsstudier om den studeran- studerande har varit bosatt i de har varit bosatt i i en period om under de Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om får meddela föreskrifter om 1. undantag från bosättnings- 1. undantag från bosättnings- kravet i första stycket och kravet i första stycket och 2. övriga förutsättningar studiemedel vid utlandsstudier. och med vilka belopp stu- diemedel för sådana studier får 1 Senaste lydelse 2005:613. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för studier som bedrivs efter . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsförordningen (2000:655)2 dels att 3 kap. 22 och 23 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 3 kap. 22 och 23 §§ ska utgå, dels att 3 kap. 1, 9, 12, 13, 14, 20, 21, 24, 25 och 38 §§ samt rubrikerna närmast före 3 kap. 20 och 24 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 3 kap. 13 a, 13 b, 13 c, 22, 23 och 23 a §§, samt närmast före 3 kap. 13, 22, 23 och 23 a §§ fyra nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiemedel får lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som anges i bilagan till denna förordning. För studier vid de läroanstalter och utbildningar som anges i avdelning A 1 och A 2 i bilagan får studiemedel dock lämnas först från och med det andra kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . får efter samråd med Folkbild- ningsrådet meddela närmare föreskrifter om vilka utbildningar på folkhögskola som ger rätt till studiemedel enligt avdelning A 1, A 2 respektive B 1 i bilagan. Det finns särskilda bestäm- Det finns särskilda bestäm- melser om studier utomlands i melser om utlandsstudier i 20– 20–25 §§. Det högre bidragsbeloppet en- Det högre bidragsbeloppet en- ligt 3 kap. 13 § studiestödslagen ligt 3 kap. 13 § studiestödslagen (1999:1395) får lämnas för stu- (1999:1395) får lämnas för stu- dier vid en sådan läroanstalt eller dier, dels vid en sådan läroanstalt utbildning som anges i avdel- eller utbildning som anges i av- 2Senaste lydelse av 3 kap. 23 § 2005:619. 3Senaste lydelse 2001:361. 4Senaste lydelse 2006:990. ning A 1 i bilagan till denna för- ordning till studerande som delning A 1 i bilagan till denna förordning, och dels vid en sådan läroanstalt eller utbildning på gym- nasial nivå inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet (EES) eller i som motsvarar eller är jämförbar med de som anges i avdelning A 1 i bilagan till denna förordning. Det högre bidragsbe- loppet får lämnas till studerande som 1.vid grundskoleutbildning: saknar slutbetyg eller motsvarande från grundskoleutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning, 2.vid gymnasieutbildning: saknar slutbetyg eller motsvarande från treårig gymnasieutbildning eller motsvarande svensk eller ut- ländsk utbildning, eller 3.repeterar eller kompletterar ämnen på grundskolenivå. Trots första stycket får det högre bidragsbeloppet inte lämnas till en studerande som har genomfört högskolestudier om minst 120 högskolepoäng eller motsvarande studier i utlandet. Det högre bidragsbeloppet lämnas inom ramen för anvisade medel för respektive grupp av studerande som anges i första stycket. Det högre bidragsbeloppet lämnas i den ordning som ansökningarna kom- mer in till . Tilläggslån enligt 3 kap. 14 § studiestödslagen (1999:1395) får lämnas till en studerande som under kalenderåret närmast före stu- diernas början har haft en inkomst som uppgått till minst 415 pro- cent av det prisbasbelopp som gäller det år då studierna påbörjas. Som inkomst räknas det belopp som utgör summan av den stude- randes överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet. Tilläggslån får också lämnas till en studerande som samman- hängande uppburit föräldrapenning närmast före studiernas början och som närmast haft en sådan inkomst som anges i första stycket. Tilläggslån får lämnas bara för studier vid en läroanstalt i . 5 Senaste lydelse 2007:821. För särskild utrustning eller studiemateriel får tilläggslån en- ligt 3 kap. 15 § studiestödslagen (1999:1395) lämnas bara till stu- derande vid en högskolas musi- kerprogram eller lärarutbildning med inriktning musik eller mot- svarande utbildning för inköp till skälig kostnad av ett musik- instrument som är nödvändigt för genomförande av utbildningen. Utöver vad som anges i första stycket får tilläggslån lämnas för merkostnader om det finns sär- skilda skäl. Merkostnadslån enligt 3 kap. 15 § studiestödslagen (1999:1395) får lämnas för 2.resor till och från studielan- det i samband med studier som helt eller delvis bedrivs utanför , 3.övriga resor i samband med studier, 4.personförsäkringar vid stu- dier som bedrivs helt eller delvis utanför , 5.dubbel bosättning, och För särskild utrustning eller studiemateriel får merkostnads- lån lämnas till studerande vid en högskolas musikerprogram eller lärarutbildning med inriktning musik eller motsvarande utbild- ning för inköp till skälig kostnad av ett musikinstrument som är nödvändigt för genomförande av utbildningen. Utöver vad som anges i första och andra styckena får merkost- nadslån lämnas även för andra merkostnader om det finns sär- skilda skäl. 6 Senaste lydelse 2002:1109. Merkostnadslån för undervis- ningsavgifter enligt 13 § första stycket 1 får lämnas med ett be- lopp som för utgör 1.3,av prisbasbelop- pet vid studier på heltid, 2.2,av prisbasbelop- pet vid studier på minst 75 pro- cent men av heltid, och 3.1,av prisbasbelop- pet vid studier på minst 50 pro- cent men av heltid. Merkostnadslån för undervis- ningsavgifter lämnas under sam- manlagt högst . Vid utlandsstudier gäller att om en utländsk läroanstalt tar ut obligatoriska undervisningsavgifter eller motsvarande avgifter för undervisning vid läroanstalten med belopp som överstiger det veckobelopp som anges i 13 a § första stycket 1 kan merkostnads- lån för undervisningsavgifter utgå med högre belopp. Maximalt kan ett belopp om av pris- basbeloppet gånger utgå. Uttag som överstiger grund- beloppet för heltidsstudier enligt 13 a § första stycket 1 kan endast göras vid utlandsstudier som be- drivs på heltid och om under- visningsavgiften avser minst 17 veckors studier. Lånebeloppet kan som högst uppgå till det be- lopp som den obligatoriska under- visningsavgiften uppgår till. Om det lånebelopp som ska beviljas för undervisningsavgifter överstiger ett prisbasbelopp ska , efter den studerandes samtycke, betala ut lånebeloppet i den studerandes namn direkt till den utländska läroanstalt som den studerande an- visar. Den studerande bär ansva- ret för att, innan under- visningsavgiften måste vara betald, till ge in de handlingar som behövs för att myndigheten ska kunna genomföra utbetalningen av bevi- ljat lånebelopp till den utländska studerandes räkning. Den som har utnyttjat möjlig- heten att låna maxbeloppet i första stycket kan inte komma i fråga för ytterligare merkostnadslån för undervisningsavgifter. Merkostnadslån för utlands- studier enligt 13 § första stycket 6 får lämnas till en studerande som 22 a § studiestödslagen (1999:1395) och som beviljats studiemedel för sina studier. Merkostnadslån för utlands- studier får lämnas med ett belopp som för då den stude- rande har rätt till studiemedel utgör 1. loppet vid studier på heltid, av prisbasbe- loppet vid studier på minst 75 pro- av heltid, och loppet vid studier på minst 50 pro- får meddela närmare föreskrifter får meddela närmare föreskrifter om tilläggslån och merkostnads- För studier vid en utländsk bestämmelserna i 21–25 §§. pas bestämmelserna i 21–25 §§. Studiemedel får lämnas för studier i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i , om studierna bedrivs på av heltid och pågår . Vid studier i ett land utanför EES eller får studiemedel lämnas om studierna bedrivs på heltid och pågår . Om det finns särskilda skäl, får studiemedel för studier i ett land utanför EES eller lämnas även om studierna inte bedrivs på heltid. Till en studerande som inte Till en studerande som inte är svensk medborgare får studie- är svensk medborgare får studie- medel för studier utomlands dock medel för utlandsstudier dock 1. han eller hon har påbörjat 1. han eller hon har påbörjat en högskoleutbildning vid en en högskoleutbildning vid en svensk läroanstalt och studierna svensk läroanstalt och utlands- utomlands kan tillgodoräknas helt studierna kan tillgodoräknas helt som en del av den svenska ut- som en del av den svenska ut- 7 Senaste lydelse 2010:443. bildningen inom ramen för ett utbytesprogram, eller 2. studierna utomlands är en del av en utbildning som anord- nas inom ett utbildningssam- arbete som avses i 1 kap. 17 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) eller i 2 a § andra stycket lagen (1993:792) om till- stånd att utfärda vissa examina och utbildningen kan leda till en examen vid en svensk läroanstalt. För studier utomlands som av- ses i andra stycket 1 får studie- medel lämnas under högst . bildningen inom ramen för ett utbytesprogram, eller 2. utlandsstudierna är en del av en utbildning som anordnas inom ett utbildningssamarbete som av- ses i 1 kap. 17 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) eller i 2 a § andra stycket lagen (1993:792) om tillstånd att ut- färda vissa examina och utbild- ningen kan leda till en examen vid en svensk läroanstalt. För utlandsstudier som avses i andra stycket 1 får studiemedel lämnas under högst . får lämnas för studier på gymna- sial eller eftergymnasial nivå, om utbildningen kan anses ha godtag- bar standard enligt 23 §. För studier på gymnasial nivå i länder utanför Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet (EES) eller , får studiemedel en- dast lämnas om motsvarande stu- dier inte med lika stor fördel kan bedrivas i . Studiemedel får dock lämnas för studier i ett språk som inte är europeiskt och som har officiell status i studielandet. beslutar om godtagbar standard för utbildningar på gymnasial nivå och beslutar om godtagbar standard för utbildning- ar på eftergymnasial nivå. En utbildning utanför ska anses ha en godtagbar standard om 1.utbildningen är statlig, stat- ligt erkänd eller ställd under statlig tillsyn, 2.utbildningen är erkänd av en regional myndighet som har statens uppdrag att erkänna ut- bildningar, 3.utbildningen är ackrediterad av staten, en statlig myndighet eller en organisation som har sta- tens uppdrag att ackreditera ut- bildningar, 4.utbildningen är ackrediterad av en ackrediteringsorganisation som är allmänt accepterad, eller 5.utbildningen ingår som en del i ett utbytesprogram vid en svensk läroanstalt. Även om en utbildning inte uppfyller något av villkoren i andra stycket kan Centrala studie- stödsnämnden, för utbildningar på gymnasial nivå, eller Högskole- verket, för utbildningar på efter- gymnasial nivå, besluta att utbild- ningen kan anses ha godtagbar standard om det föreligger sär- skilda skäl. Studiemedel i form av studie- bidrag får lämnas med belopp som anges i 3 kap. 12 § studie- stödslagen (1999:1395) och 3 kap. 11 a–11 c §§ denna förordning.Studiemedel i form av studie- lån får lämnas med högst det belopp som Centrala studiestöds- nämnden fastställer med beaktande av levnadsomkostna- derna i varje land. Studielån får därutöver lämnas i form av tilläggslån för vissa merkostnader8 Senaste lydelse 2006:19.36FörfattningsförslagStudiemedlens storlek Utbildningar som inte ger rätt till studiemedel En utbildning som motsvarar eller är jämförbar med en svensk utbildning som inte ger rätt till studiemedel i ger inte heller rätt till studiemedel för utlands- studier. Studiemedel för distansstudier vid läroanstalter utanför Euro- peiska ekonomiska samarbetsom- rådet (EES) eller lämnas endast om det finns synnerliga skäl. Studiemedlens storlek och studie- bidragets andel av studiemedlen Studiemedel får lämnas med be- lopp som anges i 3 kap. 11 § studie- stödslagen (1999:1395). Studiemedel i form av studie- bidrag får lämnas med belopp som anges i 3 kap. 12 § eller i förekommande fall 3 kap. 13 § studiestödslagen (1999:1395) och 3 kap. 11 a–11 c §§ denna för- ordning. Studiemedel i form av studie- lån får därutöver lämnas i form av tilläggslån och merkostnadslån enligt 3 kap. 12 § och 3 kap. 13– 13 c §§ i denna förordning. Be- slutet ska dessutom innehålla information om den studerandes skyldighet att till Centrala studie- stödsnämnden anmäla ändrade förhållanden och om ompröv- ningsreglerna i 35 §. Beslutet ska, om förutsättningarna i 13 b § andra stycket är uppfyllda, inne- hålla information om den stude- randes skyldigheter enligt 13 b §. enligt 3 kap. 13 § i denna för- ordning. får meddela ytterligare föreskrif- får meddela ytterligare föreskrif- ter om rätt till studiemedel för ter om rätt till studiemedel för studier utomlands och om beräk- utlandsstudier och om utbetalning ning och utbetalning av sådana av sådana studiemedel. föreskriva att studiemedel inte får lämnas för en utbildning som inte ger rätt till studiemedel för studier i eller annars inte rim- ligen bör medföra rätt till studie- får även meddela föreskrifter om undantag från det krav på bosättning som anges i 3 kap. 23 § första stycket studiestödslagen (1999:1395). 38 § Om studiemedel beviljas, skall beslutet utvisa storleken av bi- draget, lånet och det samman- lagda studiemedelsbeloppet. Be- slutet skall dessutom innehålla information om den studerandes skyldighet att till Centrala studie- stödsnämnden anmäla ändrade förhållanden och om ompröv- ningsreglerna i 35 §. 9 Senaste lydelse 2005:619. 1.Denna förordning träder i kraft och tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för studier som bedrivs efter . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 1Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag (direktiv 2009:124) är uppdelat i två delar. Den ena delen av uppdraget är att lämna förslag till förändringar i de regelverk som styr Centrala () ford- ringshantering. Den delen av uppdraget redovisades i delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54). Den andra delen av uppdraget är att lämna förslag till hur systemet för studiemedel för studier utomlands kan förenklas, för- bättras och effektiviseras, vilket detta slutbetänkande handlar om. De nuvarande reglerna för studiemedel för studier utomlands är och de har kvarstått i allt väsentligt oförändrade .