sou · GYB396 · 2011-01-01 00:00:00 — Den förordning (1991:1124) i vilken möjligheten att ta ut avgifter för särskild prövning medges föreslås gälla hela skolväsendet – inte som endast det offentliga skolväsendet. Därmed ges även fristående skolor möjlighet att ta ut en avgift. Avgiften för särskild prövning föreslås höjas till högst . Höjningen motiveras av att den legat stilla . Ändringar i avgiften bör kunna baseras på konsumentprisindex. Kostnaderna för de förslag som presenteras i betänkandet kännetecknas av flera osäkra parametrar. En osäkerhet är antalet betyg som kommer att begäras omprövade. kan antalet satta betyg, där eleven kan begära omprövning enligt utredningens förslag, uppgå till ungefär sju miljoner betyg . Det är ytterst svårt att bedöma hur många som kan komma att bli omprövade. Är det 1, 0,1, eller någon annan andel av antalet satta betyg? Osäkerheten innebär att den ekonomiska konsekvensanalysen mer ska ses som en diskussion om möjliga ramar för kostnaderna. Genomförs utredningens förslag kommer det dock att innebära kostnadsökningar för skolhuvudmännen. Omfattningen av dessa är utomordentligt svåra att uppskatta. Faktorer som påverkar kostnaderna är bl.a. tidsåtgången för lärare och rektorer samt administration av dokumentationen. Utredningen bedömer att kostnadsökningarna kan ligga – sannolikt närmare den högre nivån än den lägre. En pedagogisk konsekvens av att införa en omprövningsmöjlighet där lärarens dokumentation kommer att granskas är att rektor, elever och föräldrar kan komma att ställa krav på att se lärarens dokumentation. Det kan i sin tur kan leda till att undervisningen får en inriktning som främjar god dokumentation i stället för goda kunskaper. Om detta vet vi inget, men det finns därför starka skäl att ge lärarna stöd i form av allmänna råd och annan information. Stödet ska t.ex. kunna inriktas mot att dokumentationen blir saklig och användbar vid omprövning. I betänkandet analyseras även förslagen i förhållande till fyra grundprinciper, nämligen förbudet mot diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), rätten till liv och utveckling (artikel 6)samt rätten till inflytande (artikel 12). Utredningen bedömer att förtydligandet av dokumentationskravet och en möjlighet till omprövning av rektorn ökar både elevens rättssäkerhet och möjligheten att betyget blir riktigt från början. Elevens rätt att begära omprövning av rektorn kan även komma att bidra till ett ökat elevinflytande i betygssättningen. Vidare redovisas vilka konsekvenser förslagen kan få för jämställdheten mellan män och kvinnor och för integrationen. Genom forskning och myndigheters granskningar är det känt att pojkar och elever med utländsk bakgrund generellt får lägre betyg än flickor respektive elever med svensk bakgrund. Skillnaderna förklaras bl.a. utifrån en social genusordning, biologiska faktorer samt föräldrarnas utbildningsnivå. Det saknas dock kännedom om huruvida betygssättning grundas på diskriminerande faktorer, såsom elevens kön eller etnicitet. Om det t.ex. sker en granskning av genomförda omprövningsärenden inom ramen för skolans kvalitetsarbete skulle en betygssättning som påverkas av diskriminerande faktorer kunna upptäckas och förebyggande åtgärder vidtas. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att nuvarande 3 kap. 15-18 §§ ska betecknas 3 kap. 16-19 §§ och nuvarande 3 kap. 19, 20 och 21 §§ ska betecknas 3 kap. 22, 24 och 29 §§, dels att 3 kap. 24 och 29 §§, 10 kap. 14 och 23 §§, 11 kap. 18 §, 12 kap. 14 och 23 §§, 15 kap. 21, 28 och 29 §§, 18 kap. 17 §, 20 kap. 24, 30 och 31 §§, 21 kap. 17 §, 22 kap. 18, 24 och 25 §§, 24 kap. 11 § och 29 kap. 10 och 24 §§ samt rubrikerna närmast före 3 kap. 24 och 29 §§, 10 kap. 23 §, 12 kap. 23 §, 15 kap. 28 §, 20 kap. 30 § och 22 kap. 24 § ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före nuvarande 3 kap. 15, 16, 17, 18, 19 och 21 §§ ska sättas närmast före 3 kap. 16, 17, 18, 19, 22 och 29 §§, dels att det i lagen ska införas åtta nya paragrafer, 3 kap. 15, 20, 21, 23 och 25-28 §§, samt närmast före 3 kap. 15, 20, 21, 23 och 26–28 §§ nya rubriker av följande lydelse. Dokumentation av elevers kunskaper Läraren ska dokumentera elevers kunskaper som har betydelse för betygssättningen. Dokumentationen ska ske i nära anslutning till det tillfälle då eleven visade sina kunskaper. Handlingar som ingår i lärarens betygsunderlag ska sparas från den dag betyget sattes. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifteromlärarensdokumentation. När ett betyg är satt Ett betyg är satt den dag läraren har signerat betyget i skolans betygskatalog. Läraren ska underrätta eleven om vilket betyg eleven får i ett visst ämne eller en viss kurs. Underrättelsen ska ske senast den dag som betyget är satt. Om en elev inte kan underrättas på grund av omständigheter som läraren inte råder över hindrar det dock inte att ett betyg ändå sätts. Läraren får ändra ett betyg innan eleven har underrättats om betyget. Därefter får en ändring endast göras i enlighet med 24 och 27 §§. Begäran om omprövning av betyg Omprövning av ett betyg ska begäras av den elev betyget gäller. Elevens vårdnadshavare får begära omprövning av ett betyg om eleven ger sitt samtycke. En begäran om omprövning ska vara skriftlig. Om det finns särskilda skäl får rektorn medge att begäran görs muntligt. I begäran ska anges 1.vilket betyg som begäran avser, 2.vilken ändring som begärs, 3.skälen för begäran. Begäran ska ställas till läraren, men lämnas till rektorn från den dag betyget sattes. Om det finns synnerliga skäl får rektorn förlänga tidsfristen. Ändring av uppenbart oriktiga Finner den eller de som har fattat ett beslut om betyg att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, ska denne eller dessa ändra beslutet om det kan ske snabbt och enkelt. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks. Finner den eller de som har fattat ett beslut om betyg att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, ska denne eller dessa ompröva beslutet om det kan ske snabbt och enkelt. En sådan omprövning får inte innebära att betyget sänks. Ändring enligt första stycket ska göras av rektorn om 1. den som har fattat det ursprungliga beslutet är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av något annat liknande skäl, 2.det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och någon eller några av dem är anställda av huvudmannen eller är förhindrade på grund av något annat liknande skäl, eller 3.det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och dessa inte kan enas. Den eller de som beslutat om betyget får på eget initiativ ompröva betyget från det att betyget sattes. Omprövning enligt 24 § ska i stället göras av rektorn om 1.den som har fattat det ursprungliga beslutet är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av något annat liknande skäl, 2.det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och någon eller några av dem är anställda av huvudmannen eller är förhindrade på grund av något annat liknande skäl, eller 3.det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och dessa inte kan enas. Rektorns skyldighet att ompröva betyg enligt första stycket gäller endast terminsbetyg i , grundsärskolan och specialskolan. För övriga betyg ska rektorn i de situationer som anges i första stycket ompröva enligt 27 §. Överlämnade av ett omprövningsärende till rektorn Om ett betyg vid en omprövning enligt 24 § inte ändras i enlighet med elevens begäran ska omprövningsärendet överlämnas till rektorn för omprövning. Detta gäller dock endast för betyg som kan omprövas enligt 27 §. Rektors omprövning av oriktiga betyg Finner rektorn att ett betyg som har omprövats enligt 24 § första stycket är oriktigt ska rektorn ändra betyget. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks. Rektorn kan ompröva samtliga betyg utom terminsbetyg i , grundsärskolan samt specialskolan. Betygsstegen B–F samt ett betyg satt efter särskild prövning kan omprövas. Även beslut att inte sätta betyg kan omprövas. Handläggning av ett omprövningsärende Ett omprövningsärende ska handläggas skyndsamt. Läraren ska på begäran av eleven skriftligt motivera ett beslut i ett omprövningsärende. gäller för rektorns beslut enligt Rektorn ska skriftligt motivera samtliga beslut i ärenden som om- prövas enligt 27 §. Särskild prövning för betyg För den som vill genomgå För den som vill genomgå prövning för betyg finns sär- särskild prövning för betyg finns skilda bestämmelser i denna lag. särskilda bestämmelser i denna Regeringen får trots bestäm- Regeringen får trots bestäm- melser i denna lag om avgifts- melser i denna lag om avgifts- frihet meddela föreskrifter om frihet meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genom- skyldighet för den som vill genom- gå prövning för betyg att betala en gå särskild prövning för betyg att avgift som tillfaller huvudmannen. betala en avgift som tillfaller betyg och betygssättning finns i betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. 3 kap. 13-29 §§. Den som vill ha betyg från Den som vill ha betyg från har rätt att genom- har rätt att genomgå gå prövning för betyg. särskild prövning för betyg. kan avse hela utbildningen i kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som tid- Detta gäller även den som tidigare igare har fått betyg i ett avslutat har fått betyg i ett avslutat ämne ämne eller slutbetyg från grund- eller slutbetyg från . sättning i detta kapitel sättning i detta kapitel 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla i fråga om särskild prövning. i fråga om prövningen. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-29 §§. betyg och betygssättning finns i betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. 3 kap. 13-29 §§. Den som vill ha betyg från specialskolan har rätt att genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i specialskolan eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från specialskolan. Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen. Den som vill ha betyg från specialskolan har rätt att genomgå särskild prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i specialskolan eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från specialskolan. Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla i fråga om särskild prövning. betyg och betygssättning finns i betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. 3 kap. 13-29 §§. Den som vill ha betyg från gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning. Regeringen får meddela föreskrifter om prövning. Sådana föreskrifter får innebära inskränkning av rätten till prövning. Den som vill ha betyg från gymnasieskolan har rätt att genomgå särskild prövning. Regeringen får meddela föreskrifter om särskild prövning. Sådana föreskrifter får innebära inskränkning av rätten till särskild prövning. Regeringen meddelar föreskrifter om möjlighet för rektor att i vissa fall ge betyg utan prövning till en elev som inte följt undervisningen. Regeringen meddelar föreskrifter om möjlighet för rektor att i vissa fall ge betyg utan särskild prövning till en elev som inte följt undervisningen. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-29 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-29 §§. Den som är bosatt i landet Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlig- vuxenutbildning ska ha möjlig- het att genomgå prövning i alla het att genomgå särskild pröv- kurser som det sätts betyg på ning i alla kurser som det sätts och i gymnasiearbete. betyg på och i gymnasiearbete. även den som har fått Detta gäller även den som betyg på kursen eller gymnasie- har fått betyg på kursen Den som är elev i gymn- asieskolan får dock inte genomgå är elev i gymnasieskolan får dock prövning i en kurs eller ett inte genomgå särskild prövning i en kurs eller ett gymnasiearbete, fått minst betyget E på kursen om eleven har fått minst betyget E på kursen eller gymnasie- Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den bara hos en huvudman som aktuella kursen eller, när det anordnar den aktuella kursen gäller gymnasiearbete, utbildning eller, när det gäller gymnasie- inom det kunskapsområde som Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i Med särskild prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kurs- Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- som regeringen bestämmer med- delar ytterligare föreskrifter om Prövningen ska göras av en eller flera lärare. av en eller flera lärare. genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-29 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-21 §§. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13-29 §§. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning i svenska för invandrare ska ha möjlighet att genomgå prövning. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen. Prövning får göras endast hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen. Med prövning avses en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som betygskriterier. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om prövning. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning i svenska för invandrare ska ha möjlighet att genomgå särskild prövning. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen. Särskild prövning får göras endast hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen. Med särskild prövning avses en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som betygskriterier. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om särskild prövning. Prövningen ska göras av en Särskild prövning ska göras eller flera lärare. av en eller flera lärare. genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett av två eller flera lärare och dessa betyg ska betyget sättas av rektorn. inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. Den som enligt 22 kap. 13 § har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare har rätt att i stället delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invandrare, om 1. folkhögskolan enligt sådana 1. folkhögskolan enligt sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av 29 kap. 24 § har getts med stöd av 29 kap. 24 § har getts rätt att sätta betyg, anordna pröv- rätt att sätta betyg, anordna ning samt utfärda betyg och betyg och intyg, och 2. folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen. I ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild enligt denna lag hos en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman ska följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223) tillämpas: –14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, –15 § om anteckning av uppgifter, –16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, –20 § om motivering av beslut, –21 § om underrättelse av beslut, och –26 § om rättelse av skrivfel eller liknande. I sådana ärenden hos en enskild huvudman ska också 11 och 12 §§ förvaltningslagen tillämpas. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag. Det som sägs i denna paragraf gäller inte vid betygssättning. bestämmelserna i 3 kap. i för vad som sägs i första stycket. Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska för invandrare och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning även om den sökande eller den klagande inte har uppnått . Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska för invandrare och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning samt begäran om omprövning av betyg enligt 3 kap. 23 §, även om den sökande eller den klagande inte har uppnått . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om 1. att enskilda får sätta betyg, 1. att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda anordna särskild prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för 2. att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses i 1, och 3. ytterligare villkor för att 3. ytterligare villkor enskilda i sådana fall som avses i enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och betyg och intyg. Denna lag träder i kraft förordning om ändring i förordning (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet Regeringen föreskriver att rubriken till förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet samt 2 § ska ha följande lydelse. Förordning (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet. Avgiften får uppgå till högst . Förordning (1991:1124) om avgifter för särskild prövning inom skolväsendet. Avgiften får uppgå till högst . Denna förordning träder i kraft Utredningens uppdrag och arbete Regeringen fastställde direktiv för utredarens arbete (dir 2009:102). Uppdraget var att utreda och föreslå hur en rätt för elever att få sina betyg omprövade kan införas inom skolväsendet och även lämna de författningsförslag som behövs och beskriva konsekvenserna av förslagen. I uppdraget ingick också att belysa kostnaderna och reglerna för prövning. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv för utredningen som innebar att utredningstiden förlängdes till . Behovet av en utredning aktualiserades i samband med betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Kommittén föreslog ett system med en möjlighet för elever att få ett betyg omprövat. Omprövningen skulle göras av rektorn och en annan lärare än den som hade satt betyg. Läraren skulle komma från en annan skolenhet och omprövningen skulle grundas på elevens studieresultat. Kommittén gjorde inte någon närmare analys av konsekvenserna av sina förslag. Ett system med omprövning av betyg kan komma att få konsekvenser på flera plan. Ett motiv till att närmare analysera hur ett system med omprövning kan byggas upp är att det kan få konsekvenser för bl.a. undervisningen. Det finns en risk att uppmärksamheten kan komma att flyttas till enkelt mätbara kunskaper, prov och skriftliga arbeten. Utredningens uppdrag var även att föreslå hur eventuella negativa konsekvenser ska kunna motverkas vid införandet av en rätt till omprövning. I förarbetena till skollagen anges att omprövning av betyg är en viktig rättssäkerhetsfråga för elever. Införandet av ett system med omprövning av betyg kan antas få stora organisatoriska konsekvenser för verksamheten. Regeringen ansåg därför att det var angeläget att Utredningens uppdrag och arbete frågan närmare analyserades med utgångspunkt i förslag. I den nya skollagen (2010:800)1 finns förändringar som syftar till att stärka rättvisan och likvärdigheten i betygssättningen i skolan. Rektorns ansvar för betygssättningen förtydligas. I lagen regleras att rektor har det övergripande ansvaret för skolans pedagogiska verksamhet och att detta även innefattar att bedömning och betygssättning ska ske i enlighet med de bestämmelser som finns. En bestämmelse har förts in i skollagen om elevens rätt till information om på vilka grunder betyget i en kurs eller ett ämne sätts. Den gäller för alla skolformer. Det anges i förarbetena att många missförstånd, som gäller enskilda betyg, kan undanröjas genom att lärarna i början av studierna förbättrar informationen om kunskapskraven. En annan förändring av betydelse för utredningen är att det i den nya skollagen har förts in en bestämmelse om att den som har satt ett betyg ska ändra betyget om det är uppenbart oriktigt och om det kan ske snabbt och enkelt. Ändringen får inte leda till att betyget sänks. I vissa fall ska rektor göra ändringen i stället för den som har satt betyget. Bestämmelsen har 27 § förvaltningslagen (1986:223) som förebild. Ett dilemma för utredningen är att det saknas praxis och erfarenhet av hur och i vilken omfattning de nya bestämmelserna kommer att tillämpas. Utgångspunkten för utredningens arbete har varit att bedömning och betygssättning hör nära samman. En analys av begreppens inbördes relation har gjorts. Utredningen har bedömt att en grundläggande förutsättning för att en omprövning av någon annan ska vara möjlig, är att det finns ett tillräckligt underlag. Därför bedömde utredningen att det även var viktigt att diskutera hur lärare arbetar med bedömning och betygssättning. 1 Lagen trädde i kraft och ska börja tillämpas . När det gäller vuxenutbildning ska lagen dock tillämpas . Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har bjudit in sex forskare i pedagogik till ett seminarium om bedömning och betygssättning. De deltagande forskarna var fil.dr. , , fil.dr. , , fil.dr. , , fil.dr. , och fil.dr. Minnesanteckningarna från seminariet har lagts som en bilaga till betänkandet. Utredningens expertgrupp och referensgrupp samt några särskilt inbjudna personer deltog i seminariet. har på utredningens uppdrag gjort en kunskapsöversikt om lärares dokumentation, bedömning och betygssättning. Kunskapsöversikten finns i en bilaga till betänkandet. Utredningens arbete har bedrivits när flera betydelsefulla beslut inom skolområdet har fattats av riksdag och regering. Utöver att en ny skollag har beslutats har regeringen beslutat om en ny läroplan med nya kursplaner och kunskapskrav för (Lgr11) . beslutade om en ny betygsskala. Det saknas av naturliga skäl kunskap om och erfarenhet av denna. Den träder enligt regeringens proposition (prop.2008/09:66) i kraft i olika skolformer med början /12. Enligt vad utredningen har erfarit befinner sig även arbetet med de nya skolformsförordningarna i sitt slutskede på som arbetet med utredningen avslutas. Resultat av det arbetet har därför inte kunnat vägas in i betänkandet. Utredningen har under sitt arbete hållit sex sammanträden med de experter från som har knutits till utredningen. Vid sammanträdena har utredningens avvägningar och betänkandetexter diskuterats. Vidare har utredningen inbjudit representanter från skolmyndigheter, skolledar-, lärar- och elevorganisationer samt huvudmannaorganisationer till en referensgrupp. Denna har sammanträtt vid sex tillfällen. Vid sammanträdena har utredningen främst diskuterat principfrågor, men även fått värdefull information samt representanternas synpunkter och erfarenheter.