sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Regeringen har genom 26 § förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar överlämnat till att fatta beslut av detta slag. Enligt 15 kap. 6 § första stycket föreningslagen får beslut i ärenden av detta slag överklagas till regeringen. Lagrådet förespråkade , i sam- band med tillkomsten av bestämmelserna om gränsöverskridande fusioner, att uppgiften att pröva överklaganden i dessa ärenden flyttas över till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen sade sig inte ha någon annan uppfattning men ansåg att det fanns anledning att när- mare precisera de materiella kriterierna för dispens.1 Vi har mot denna bakgrund fått i uppdrag att överväga dels vilka materiella kriterier som bör gälla för de olika slagen av dispens, dels vilka författningsändringar som krävs för att föra över överpröv- ningen av dispensärenden till allmän förvaltningsdomstol. Vårt upp- drag gäller även de motsvarande bestämmelserna om dispens i aktie- bolagslagen (2005:551). 16.2Föreningslagens regler om dispens Enligt 15 kap. 6 § första stycket föreningslagen får en myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 6 kap. 3 och 4 §§, 8 kap. 3–5 §§ och 10 kap. 6 § femte stycket överklagas till regeringen. Dessa tillstånds- ärenden – som alltså prövas av – avser följande situa- tioner. 1 Se prop. 2007/08:15 s. 120 f. Vissa frågor om dispens 16.2.1Dispens från skyldigheten att utse verkställande direktör Enligt 6 kap. 3 § föreningslagen är en förening skyldig att utse en verkställande direktör om antalet anställda i föreningen under vart och ett av i medeltal har överstigit 200. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får dock, om det finns särskilda skäl, ge dispens från denna skyldighet. Detta dispenskrav berörs här endast kortfattat, eftersom vi i detta betänk- ande föreslår att skyldigheten att ha verkställande direktör ska av- skaffas (se avsnitt 10.3.6). I 6 kap. 4 § föreningslagen föreskrivs att den verkställande direk- tören och minst halva antalet styrelseledamöter i en ekonomisk förening ska vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES). Regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer får i särskilda fall tillåta annat, t.ex. att fler än hälften av styrelseledamöterna är bosatta utanför EES. Vidare uppställs det i 8 kap. 3 § första stycket föreningslagen ett krav på att revisorer som inte är auktoriserade eller godkända som huvudregel ska vara bo- satta inom EES. Regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer får dock i särskilda fall tillåta annat. Också dessa dispenskrav berörs här endast kortfattat, eftersom vi i vårt delbetänkande har föreslagit att det i fortsättningen inte ska finnas några bosättningskrav av de angivna slagen i förenings- lagen. 16.2.3Dispens från krav på auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisorsexamen En ekonomisk förening ska enligt gällande rätt alltid ha minst en revisor (se 8 kap. 1 § föreningslagen). Det är dock endast vissa större ekonomiska föreningar som måste ha en kvalificerad revisor, dvs. en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. Det gäller de ekonomiska föreningar som upp- fyller mer än ett av vissa villkor avseende antal anställda, balans- omslutning och nettoomsättning (se 8 kap. 5 § första och tredje styckena föreningslagen). Vissa frågor om dispens Enligt 8 kap. 5 § andra stycket föreningslagen kan emellertid regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer tillåta att en ekonomisk förening, som enligt lag måste ha en auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisorsexamen, i stället utser annan godkänd revisor till revisor i föreningen. Ett sådant beslut gäller i högst . Denna dispensmöjlighet har i förarbetena motiverats på följande sätt.2 Reglerna i första stycket kan medföra att en godkänd revisor som under en följd av år har anlitats av en förening blir obehörig, om föreningen expanderar så att gränsvärdena i första stycket överskrids. Denna effekt kan vara mindre lämplig, om revisorn har en sådan erfarenhet och ett sådant kunnande i revisionsfrågor att han i och för sig måste anses kapabel att handha revisionen även i fortsättningen. Mot denna bak- grund föreskrivs i andra stycket att en förening som enligt första stycket är skyldig att ha en auktoriserad revisor kan få tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att i stället anlita en god- känd revisor. Enligt uppgift från förekommer det endast sällan att ekonomiska föreningar begär dispens enligt denna bestämmelse. har det inte kommit in något sådant ärende till . I de fall där dispens har begärts har prövat hur revisorn dittills har skött sitt uppdrag och vilka kvalifikationer som han eller hon i övrigt har, inklusive en kontroll av vilka andra uppdrag revisorn har och en kontroll med och (numera Far). har även använt annan tillgänglig information, exempelvis uppgifter från lokala samarbetsorganisationer för revisorer. Den aktuella revisorn har beretts tillfälle att yttra sig över verkets beslutsunderlag. Om en kooperativ centralorganisation tillhandahåller revisors- tjänster till sina medlemsföreningar, kan också organisationen utses till revisorsorgan i medlemsföreningen (se 8 kap. 4 § första stycket föreningslagen). Efter tillstånd från regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, enligt 8 kap. 4 § andra stycket föreningslagen, en sådan organisation eller juridisk person utses till revisorsorgan även i de större ekonomiska föreningar som måste ha en auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisorsexamen, även om det innebär att revisionen därmed inte kommer att för- rättas av någon sådan revisor. Ett sådant tillstånd får dock ges 2 Se prop. 1986/87:7 s. 152. Vissa frågor om dispens enbart om det finns särskilda skäl. I förarbetena har skälen för denna dispensmöjlighet angetts på följande sätt.3 Som tidigare nämnts innebar ändringar i FL bl.a. att det skall finnas auktoriserad revisor i större föreningar. Detta krav skulle emeller- tid kunna medföra vissa komplikationer i fråga om möjligheten att utse revisionsorgan inom kooperationen till revisor. För att undgå svårig- heter härvidlag infördes därför en dispensmöjlighet när det gäller kravet att den huvudansvarige i ett revisionsorgan skall vara auktoriserad revisor. // Det bör understrykas att revisionsorganets och den huvudansvariges kvalifikationer och kompetens måste prövas noga i varje enskilt fall och att dispensmöjligheten inte heller får ut- nyttjas så att internrevisorer anlitas för extern revision. Enligt är det inte ovanligt att föreningar inom konsu- mentkooperationen och bostadsrättskooperationen begär tillstånd enligt 8 kap. 4 § andra stycket föreningslagen. med- delar regelmässigt tillstånd. Tabell 16.1 Antal ärenden hos enligt 8 kap. 4 § föreningslagen Ärenden enligt 8 kap. 4 § föreningslagen 16.2.4Dispens avseende kravet på avsättning till reservfonden, m.m. I 10 kap. 6 § första och andra styckena föreningslagen finns bestäm- melser om obligatorisk avsättning till reservfonden i vissa fall. Vidare finns det i tredje stycket av samma paragraf bestämmelser om att reservfondens medel endast får användas för förlusttäck- ning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan dock ge dispens, helt eller delvis, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till arten av föreningsverksamheten och övriga omständig- heter. Det är, enligt , ganska ovanligt att dispens begärs i frågor som rör reservfonden. 3 Se prop. 1986/87:7 s. 150 f. Vissa frågor om dispens endast en ansökan om dispens kommit in till verket. Ansökan avsåg tillstånd att minska reservfonden för utbetalning till medlemmarna. Föreningslagen innehåller även några andra liknande dispensbestäm- melser. Till dessa är dock inte knutna några bestämmelser om över- klagande av beslut. Av allmänna principer torde dock följa att även beslut i dessa ärenden – i vart fall beslut att inte ge dispens – kan överklagas till regeringen. Enligt 3 kap. 4 § andra stycket föreningslagen får det sålunda i stadgarna bestämmas att en medlem inte får säga upp sig till utträde förrän , högst , från inträdet. Tidsfristen för upp- sägning kan förlängas till , om registreringsmyndigheten () medger det. Vidare gäller ett visst bosättningskrav för firmatecknare enligt 6 kap. 11 § andra stycket föreningslagen. kan medge dispens från kravet på bosättning inom EES om det finns särskilda skäl. 16.3Aktiebolagslagens regler om dispens Också aktiebolagslagen innehåller bestämmelser om att Bolags- verket kan meddela olika slag av tillståndsbeslut. Enligt 31 kap. 1 § aktiebolagslagen får beslut i tillståndsärenden enligt 2 kap. 1 § tredje stycket, 8 kap. 9 §, 30 § eller 37 § andra stycket samt 9 kap. 15 § samma lag överklagas till regeringen. 16.3.1Dispens från bosättningskravet, m.m. I 2 kap. 1 § aktiebolagslagen uppställs vissa krav på de personer som bildar ett aktiebolag (stiftare), bl.a. krav på bosättning inom EES. kan ge dispens från dessa krav. Lagen innehåller vidare krav på att vissa bolagsfunktionärer ska vara bosatta inom EES. Kraven avser styrelseledamöter, verkställande direktör och firmatecknare (se 8 kap. 9, 30 och 37 §§). 4 beslut i ärende nr AD 32-1728/2009. Vissa frågor om dispens här ge dispens. Dessa dispenskrav berörs här endast kortfattat, efter- som Utredningen om ett enklare aktiebolag i SOU 2009:34 har föreslagit att bosättningskraven ska tas bort (se avsnitt 16.4.1). 16.3.2Dispens från krav på auktoriserad eller godkänd revisor med examen Bestämmelserna i 8 kap. 5 § föreningslagen om att det i vissa fall måste finnas minst en auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisorsexamen har en viss motsvarighet i 9 kap. 13 och 14 §§ aktiebolagslagen. Enligt dessa paragrafer ska vissa större aktiebolag ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. kan emellertid enligt 9 kap. 15 § aktie- bolagslagen besluta att bolaget i stället får utse viss annan godkänd revisor. Ett sådant tillstånd gäller i högst . Skälen för att ge tillstånd i dessa fall är desamma som för till- stånd enligt 8 kap. 5 § föreningslagen. gör vid sin pröv- ning en särskild kontroll av den godkände revisorns erfarenhet och av hur han eller hon har skött sitt uppdrag. Prövningen sker på samma sätt som i fråga om ekonomiska föreningar (se avsnitt 16.2.3). Det kontrolleras också i vilken utsträckning som de bolag där revisorn har varit verksam har avgett årsredovisning . Tabell 16.2 Antal ärenden hos enligt 9 kap. 15 § aktiebolagslagen Ärenden enligt 9 kap. 15 § ABL Vissa frågor om dispens 16.4.1Vilka bestämmelser om dispens i föreningslagen kan komma att avskaffas? Vi har dels i detta betänkande, dels i vårt delbetänkande lagt fram förslag som innebär att en del dispensbestämmelser ska avskaffas. Dispens från skyldigheten att utse verkställande direktör Vi har i avsnitt 10.3.6 föreslagit att kravet på att vissa större fören- ingar ska utse en verkställande direktör ska avskaffas. Därmed kommer det inte heller att behövas några dispensbestämmelser i denna del. måste bl.a. styrelseledamöter, verkställande direktör samt revi- sorer som inte är auktoriserade eller godkända vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vi har i delbetänkandet Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar föreslagit att dessa bosättningskrav ska avskaffas.5 På motsvarande sätt har Utredningen om ett enklare aktiebolag föreslagit att bosättningskraven i aktie- bolagslagen avskaffas såvitt gäller stiftare, styrelseledamöter, verk- ställande direktör och firmatecknare.6 Om dessa förslag genomförs, fordras det inte heller några anknytande dispensbestämmelser. Vi lägger därför inte fram några förslag i dessa avseenden. Dispens avseende kravet på avsättning till reservfonden, m.m. I avsnitt 14.5.8 har vi föreslagit att skyldigheten att avsätta viss del av föreningens överskott till reservfonden ska avskaffas. Som en följd av detta kommer det inte heller att behövas några motsvarande regler om dispens. Också vårt förslag innehåller emellertid vissa bestämmelser om hur reservfonden får användas. Det aktualiserar bl.a. frågan om reservfonden får användas för annat än förlusttäck- 5Se SOU 2009:37 s. 212 f. 6Se SOU 2009:34 s. 226 f. Vissa frågor om dispens ning, något som kan ske endast efter dispens från Bolags- verket. Vi återkommer i avsnitt 16.4.2 till frågan i vilken utsträck- ning det fortfarande bör vara möjligt att ge dispens från dessa bestämmelser. 16.4.2Vilka dispensbestämmelser bör finnas kvar och hur bör de vara utformade? Dispens från kravet på auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisorsexamen Förslag: ska även i fortsättningen kunna tillåta att en ekonomisk förening, som enligt lagen ska ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen, i stället får utse en viss annan godkänd revisor. Ett sådant beslut ska endast kunna avse den som redan är revisor i bolaget. Till- stånd ska ges om det i det enskilda fallet framstår som olämpligt att byta revisor och den föreslagna revisorn har den kompetens och särskilda erfarenhet som krävs för att fullgöra uppdraget. Vi har i avsnitt 11 föreslagit långtgående förändringar i bestäm- melserna om revision av ekonomiska föreningar. Således ska, enligt vårt förslag, en ekonomisk förening vara skyldig att ha en revisor endast om föreningen är av viss storlek, såvitt gäller antal anställda, redovisad balansomslutning och redovisad nettoomsättning. Om en revisor utses, ska han eller hon dock alltid vara auktoriserad eller godkänd revisor. Som en följd av detta föreslår vi också att den sär- skilda möjlighet som 8 kap. 4 § föreningslagen ger att utse en centralorganisation till revisor tas bort. De förändringar som vi har föreslagit får konsekvenser även för bestämmelserna om i vilka situa- tioner kan meddela dispens. En följd av att möjligheten att utse en centralorganisation till revisor tas bort är givetvis att den särskilda dispensbestämmelsen i 8 kap. 4 § föreningslagen förlorar sin betydelse. Någon sådan dispens- bestämmelse föreslås alltså inte. I avsnitt 11.2.2 (under rubriken särskilt kvalificerad revisor) har vi också föreslagit att det ska finnas minst en särskilt kvalificerad revisor i föreningen, dvs. en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. Så ska vara fallet om föreningen uppfyller minst två av följande tre kriterier; Vissa frågor om dispens 1.medeltalet anställda i föreningen har under vart och ett av uppgått till mer än 50, 2.föreningens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , och 3.föreningens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Detta förslag motsvarar i sak bestämmelserna i 8 kap. 5 § i den nuvarande föreningslagen (jfr de snarlika bestämmelserna i 9 kap. 13 och 14 §§ aktiebolagslagen). Som har framgått av avsnitt 16.2.3 kan medge att det, i stället för en auktoriserad eller godkänd revisor med revisorsexamen, utses en annan godkänd revisor för av högst . Syftet med denna bestämmelse är främst att lösa det problem som kan uppkomma när en expan- derande förening som har haft en godkänd revisor, som saknar revisorsexamen men har god kännedom om föreningens förhåll- anden, enligt lag är skyldig att anlita en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor med revisorsexamen. Enligt vår mening bör den nuvarande dispensmöjligheten finnas kvar. beslut bör emellertid i fortsättningen överklagas till allmän förvaltningsdom- stol i stället för till regeringen (se avsnitt 16.5). För att ge förut- sättningar för en sådan domstolsprövning bör kriterierna för när dispens kan ges klarläggas i lagtexten. Kriterierna bör i huvudsak motsvara det som har uttryckts i lagens förarbeten. Dispens bör sålunda kunna ges endast om beslutet rör en godkänd revisor som redan är revisor i föreningen och det med hänsyn till hans eller hennes kompetens och särskilda erfarenhet av föreningen framstår som olämpligt att utse en annan revisor. Dispens från bestämmelserna om reservfonden Bedömning: Det bör inte finnas någon möjlighet att få dispens från bestämmelserna om på vilket sätt reservfonden får tas i an- språk. Vissa frågor om dispens Vi har i avsnitt 14.5.8 föreslagit att kravet på obligatorisk avsättning till reservfonden av viss del av föreningens överskott ska avskaffas. Behovet av dispens från detta krav faller därmed bort. Enligt vårt förslag ska dock avsättning fortfarande ske i vissa fall, med det be- lopp som medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina medlems- insatser, förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats, och enligt stadgarna ska avsättas till reservfonden. Frågan är då om det finns något behov av att kunna ge dispens från dessa bestämmelser. Vi har inte kunnat se något sådant behov. Enligt den nuvarande föreningslagen får reservfonden användas enbart för förlusttäckning. Lagen medger dock att dispens ges från denna bestämmelse. Som ovan har nämnts har det också förekommit att en ekonomisk förening har fått tillstånd att sätta ned reservfonden för utbetalning till medlemmarna. Det synes alltså finnas ett visst praktiskt behov av att i enstaka situationer kunna frångå bestämmelsen, t.ex. när en förening vill dra ner avsevärt på verksamheten och det därför inte längre framstår som rimligt att ett stort kapital är bundet i reservfonden. Vi är emellertid inte över- tygade om att en dispensbestämmelse av nuvarande slag är det bästa sättet att nå flexibilitet och borgenärsskydd som måste eftersträvas. Vi föreslår därför att den nuvarande dispensbestämmelsen avskaffas och att – som vi redan har varit inne på i avsnitt 14.5.8 – borge- närsskyddet i stället upprätthålls genom bestämmelser motsvarande de som finns i 20 kap. 35 § aktiebolagslagen om minskning av reserv- fonden. Dispens avseende tiden för uppsägning Bedömning: Den nuvarande möjligheten att med medgivande i stadgarna bestämma att en medlem får säga upp sig till utträde först bör inte föras över till den nya lagen. Vissa frågor om dispens En medlem har i princip rätt att när som helst säga upp sig till utträde ur en ekonomisk förening. Enligt 3 kap. 4 § föreningslagen får emellertid en ekonomisk förening i sina stadgar bestämma att en medlem får säga upp sig till utträde först , högst , från inträdet. Tvåårsfristen får, med medgivande, för- längas till . Bestämmelsen om att kan förlänga fristen går tillbaka föreningslag. Ett skäl till bestäm- melsen har varit att en fri utträdesrätt kan innebära en fara för före- ningar med större anläggningar, där en plötslig nedgång av medlems- antalet inte är önskvärd. Möjligheten till stadgebestämmelse om längre bundenhet till föreningen torde främst vara aktuell för centralorga- nisationer för andra ekonomiska föreningar.7 Möjligheten har emellertid inte kommit till användning vid mer än något enstaka tillfälle och synes alltså numera ha mycket liten praktiskt betydelse. Vi föreslår att den tas bort. En sådan lagändring påverkar inte giltigheten av redan meddelade dispensbeslut av detta slag. 16.4.3Utformningen av aktiebolagslagens dispensbestämmelser Förslag: I lagen preciseras förutsättningarna för tillstånd att i aktiebolag, som ska ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen, utse annan godkänd revisor till revisor. Tillstånd ska ges om beslutet avser den som redan är revisor i bolaget och det i det enskilda fallet framstår som olämp- ligt att byta revisor samt han eller hon har den kompetens och särskilda erfarenhet som krävs för att fullgöra uppdraget. Som framgått av avsnitt 16.3.2 innehåller aktiebolagslagen en mot- svarighet till föreningslagens bestämmelse att i vissa fall kan meddela dispens från kravet på att vissa större associationer ska ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har av- lagt revisorsexamen. För aktiebolagens del begärs sådan dispens i genomsnitt i ungefär tjugo ärenden . De skäl som har redo- visats i avsnitt 16.4.2 i fråga om dispens från kravet på auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisorsexamen i ekonomiska föreningar gör sig gällande med samma styrka för aktiebolag. 7 Se A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar. En kommentar, 3 uppl., s. 139. Vissa frågor om dispens slår därför att dispens ska ges om 1. beslutet rör en godkänd revisor som redan är revisor i förening, 2. det i det enskilda fallet framstår som olämpligt att byta revisor, och 3. revisorn har den särskilda kompetens och erfarenhet som krävs för uppdraget. 16.5Bolagsverkets beslut ska överklagas till allmän förvaltningsdomstol Förslag: beslut i ärenden som avser dispens från kravet på auktoriserad revisor m.m. ska kunna överklagas till all- män förvaltningsdomstol från beslutets dag. I enlighet med utredningens direktiv föreslår vi att överprövningen av beslut flyttas från regeringen till allmän förvalt- ningsdomstol. En särskild fråga i detta sammanhang är vilken överklagandetid som ska gälla. Någon särskild tidsfrist för överklagande till reger- ingen anges inte i vare sig föreningslagen eller aktiebolagslagen. Därmed är det förvaltningslagens (1986:223) allmänna bestämmelser om tid för överklagande som ska tillämpas. Enligt 23 § andra stycket förvaltningslagen ska ett överklagande ha kommit in från den dag då klaganden fick del av beslutet. beslut i registreringsärenden och vissa andra tillståndsärenden ska däremot överklagas från beslutets dag (se 15 kap. 6 § andra stycket föreningslagen och 31 kap. 2 § aktiebolagslagen). Enligt vår bedömning bör överklagandetiden i de nu aktuella ärendena anpassas till vad som gäller i registreringsärenden och vissa andra tillståndsärenden hos . Tidsfristen för att över- klaga verkets beslut i en fråga om dispens bör därför vara två mån- ader från beslutets dag. 17Avveckling av lagen om medlemsbanker I lagen (1995:1570) om medlemsbanker finns bestämmelser om en särskild associationsform, medlemsbanker. En medlemsbank är ett kooperativt företag som uppvisar betydande likheter med en eko- nomisk förening. Lagen om medlemsbanker innehåller en i princip ut- tömmande civilrättslig reglering av medlemsbanker, en reglering som dock i flera avseenden bygger på föreningslagens bestämmelser. De senaste årens lagstiftningsarbete när det gäller finansiella före- tag har varit inriktat på att samla särskilda associationsrättsliga be- stämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse men i övrigt låta den allmänna associationsrättsliga lagstiftningen vara tillämplig på finansiella företag. Så har exempelvis skett med bankaktiebolag och kreditmarknadsföreningar. Vi har fått i uppdrag att lägga fram förslag om en avveckling av lagen om medlemsbanker och att lämna förslag till särskilda associa- tionsrättsliga bestämmelser om medlemsbanker i lagen om bank- och finansieringsrörelse. I anslutning därtill ska vi även lämna de övriga författningsförslag som är nödvändiga om lagen om medlemsbanker upphävs. Finansiell verksamhet i föreningsform har lång tradition i landet. Föreningsbanker har sina rötter i jordbrukskassorna som startades av jordbrukare , med syftet att genom samverkan skapa en egen kreditinstitution som jämnade ut sparandeöverskott och kredit- behov inom jordbruksrörelsen. I början bedrevs verksamheten i eko- nomiska föreningar och vände sig enbart till lantbrukare men Avveckling av lagen om medlemsbanker öppnades möjligheter för jordbrukskassor att vända sig till andra kundgrupper.1 Av 1 kap. 2 § lagen om medlemsbanker framgår att en medlems- bank är en ekonomisk förening som har till ändamål att främja med- lemmarnas ekonomiska intressen genom att driva bankverksamhet i vilken medlemmarna deltar genom att använda bankens tjänster som insättare eller på annat sätt. Lagen innehåller bestämmelser om hur en medlemsbank bildas och om dess organisation. Dessutom finns det associationsrättsliga bestämmelser om exempelvis återbetalning av medlemsinsatser, om revision, om fusion och om likvidation.