sou · GZB310 · 2011-02-02 00:00:00 — Vidare anförs att de internationella åtaganden som gjort genom att sluta sig till antidopningskonvention och dess tilläggsprotokoll motiverar ett tydligare statligt åtagande. För att förebygga och bekämpa dopning även i andra miljöer där idrott och andra fitness- och motionsaktiviteter bedrivs ger lagen ADD som uppgift att uppmana bl.a. ägare till aktuella anläggningar att frivilligt underkasta sin verksamhet dopningskontroller och sanktioner för användning av dopning i verksamheten genom ett samarbetsavtal med ADD. I en ändring av lagen 2008 bestämdes att motions- och fitnesscenter ska informera om de har ingått sam- arbetsavtal med ADD. Informationen ska ske genom skyltning vid centrets ingång på ett sådant sätt att den är synlig för kunderna. Antidoping hör hemma under (arm- längdsprincipen) och är oavhängig idrotten. Som offentlig självägande institution styrs ADD av offentlighetsprincipen och förvaltnings- lagen är tillämplig på verksamheten. ADD:s rättigheter och skyldig- heter regleras i lag, den danska idrottsdopningslagen. Enligt denna lag omfattar verksamheten, upplysningsverksamhet om dopning, Antidopningsverksamheten i andra länder forsknings- och utvecklingsverksamhet avseende kampen mot dopning, deltagande i internationellt samarbete på området, och rådgivning och bistånd till offentliga myndigheter inom ADD:s verksamhetsområde. ADD ska vidare, utanför den organiserade idrotten, sträva efter att ingå avtal med organisationer som erbjuder idrottsaktiviteter eller därmed besläktad verksamhet. ADD ska i samarbete med regeringen och idrottens organisa- tioner bekämpa bruket av dopning och styrka de grundläggande värdena i såväl elitidrotten som den breda folkliga idrotten. ADD ska i samarbete med och internationella samarbetspartners skapa optimala ramar för att lösa ADD:s uppgifter. Mer informa- tion om ADD finns på dess webbsida . består av tolv personer Av dessa utses fyra av kulturministern, två av Team , två av DIF, en av Dansk Firmaidrætsforbund (DFIF), och en av Danske idrætsforeningar (DGI). Dessutom utses en medlem som represen- terar tränare inom elitidrotten och en som representerar aktiva elit- idrottsutövare. Av de styrelseledamöter som utses av kulturministern är en jurist (ordförande), en läkare, en polis och en från Dansk Fitness og ()/Danskt Näringsliv. Det har visat sig att styrelsens sammansättning i vissa frågor inneburit att företrädarna prioriterat att bevaka sina särintressen. ADD finansieras med ett statligt bidrag om och enligt ett avtal mellan staten och idrottsorga- nisationerna med från Team , från DIF, från DGI och från DFIF, totalt . Därtill kommer inkomster för uppdrag åt gym- och träningsanläggningar samt olika projektbidrag. Den begrän- sade delen fasta bidrag uppges vara ett problem vid planering av verksamheten inom ADD. Budgeten och verksamheten fastställs i ett avtal Rammeavtal, mellan , ADD och övriga intressenter. I avtalet bestäms de målsättningar ADD ska arbeta efter . Avtalet är treårigt och utvärderas genom en årlig verksamhetsupp- följning till bidragsgivarna och en rapportering till övriga intressenter. Antidopningsverksamheten i andra länder I samband med ansökan om projektmedel från andra ministerier deltar i beredningen. Administrationen i ADD sköts av 7–8 tjänstemän. Dessutom finns i verksamheten två läkare som besvarar telefonsamtal till Dopinglinjen, som är öppen klockan 16.00–18.00. Utanför ADD finns Spørg om doping, som besvarar frågor om dopning /vecka. Även personalen inom ADD kan besvara den typ av frågor från allmänheten som omfattar dopningsområdet. 6.2.3Antidopningsverksamheten inom den organiserade idrotten ADD bedriver all kontrollverksamhet inom idrotten. Grunden för kontrollverksamheten finns i den danska idrottsdopningslagen och i de nationella antidopningsreglerna som är gemensamt antagna av ADD och DIF. Nämnda bestämmelser omfattar alla specialidrotts- förbund inom DIF och alla personer som deltar i aktiviteter inom ett sådant förbund. Undantagna är personer som uteslutande ägnar sig åt motionsidrott, vilket även omfattar tävlingsverksamhet på lägre nivå. Dessa personer omfattas i stället av det Danska motions- reglementet. Reglementet är antaget av DIF i samarbete med DFIF, DGI, Det Danske (DDS) och DFHO. ADD bestämmer på vilka idrottsutövare dopningskontroller ska genomföras. Årliga avstämningar av verksamheten görs med special- idrottsförbunden. När ADD kommer fram till att det finns misstanke om en dop- ningsförseelse överlämnas ärendet till dopningsutskottet i DIF alternativt till motionsdopningssekretariatet i DFHO. Vem som omfattas av motionsreglementet avgörs i första hand av ADD i samband med provtagningen. Om det under den vidare behandlingen av ärendet konstateras att idrottsutövaren rätteligen borde omfattas av det andra regelverket överlämnas ärendet av dopningssekre- tariatet respektive dopningsutskottet till det andra organet. Ärendet bereds därefter och anmälan sker till dopningsnämnden. Det nationella antidopningsreglementet överensstämmer med Världsantidopningskoden. Regelverket i motionsreglementet är förenklat i förhållande till det nationella antidopningsreglementet och bestraffningsbara förseelser begränsas till bruk av förbjuden sub- stans eller metod, innehav och handel samt medverkan till dop- Antidopningsverksamheten i andra länder Vad som gäller kan också modifieras. Oavsett vilket regelverk som tillämpas är det dopningsnämnden i DIF som i första instans avgör om en förseelse begåtts eller inte. I andra instans prövas frågan av dopingapellutvalget i DIF. För vissa elitidrottsutövare finns i enlighet med vad som anges i Världsanti- dopningskoden, möjlighet att överklaga till idrottens Court of Arbitration for Sport (). Förutom kontrollverksamhet producerar ADD kunskapsmaterial och bedriver utbildnings- och informationsverksamhet för de större idrottsförbunden och för offentliga myndigheter, bl.a. polis, tull, kriminalvård, läkemedelsverket och livsmedelsverket samt till medier. Avgränsningen mellan ADD:s och DIF:s olika ansvar anses av många vara väl fungerande. 6.2.4Antidopningsverksamheten utanför den organiserade idrotten Dopning i samhället utanför den organiserade idrotten har länge varit en angelägen fråga i politiska debatt. Detta konsta- terades redan i vitboken som färdigställdes . Antalet som använder dopningsmedel i uppskattas till mellan 10 000 och 50 000 personer. Enligt en studie genomförd 2010 i finns det anledning att anta att av alla medborgare i i åldern 15–brukar eller har brukat muskeluppbyggande substanser. Det motsvarar att cirka 44 000 personer i har aktuell eller tidi- gare erfarenhet av bruk av muskeluppbyggande substanser. Inom fitnessbranschen uppger av dem som tränar i verksam- heten att de brukar eller har brukat muskeluppbyggande substanser. Detta motsvarar att cirka 16 500 av 500 000 medlemmar i olika fitness- center skulle ha erfarenhet av att bruka substanserna. (Motions- doping i – En kvantitativ undersøgelse om brug af og holdning til muskelopbyggende stoffer, publicerad av i Idræt, Sundhed og Civilsamfund, , 2010). Enligt den danska idrottsdopningslagen ska ADD arbeta med att teckna avtal om antidopningsverksamhet med ägare av gym- och träningsanläggningar, inkluderande utbildning och information samt genomförande av dopningskontroller. De som tränar på en anlägg- Antidopningsverksamheten i andra länder ning som tecknat avtal med ADD är skyldiga att genomgå dop- ningskontroll på samma sätt som inom idrottsorganisationerna. Straff för ett påvisat bruk av förbjudna dopningssubstanser är i normal- fallet avstängning. Detsamma gäller för den som vägrar att lämna urinprov. ADD har tecknat avtal med ägarna till ett antal gym- och träningsanläggningar. 2008 bildades DFHO, en samarbetsorganisation för företag inom fitnessbranschen. Avtal har träffats mellan ADD och DFHO. Avtalet innebär att alla organisationens medlemmar kan använda ADD:s tjänster och utövarna i gym- och träningsan- läggningen kan utsättas för dopningskontroll. Den lista över för- bjudna substanser och metoder som tillämpas är lista vid kontroller utanför tävling. Straffen överensstämmer med Världs- antidopningskodens bestämmelser. Det är den egna gym- och träningsanläggningens ägare som beslutar om bestraffning. Utö- varen kan överklaga till DFHO. Beslut om straff och avstängning ska meddelas ADD. Straffet gäller i den egna anläggningen och i DFHO:s övriga medlemsanläggningar. Ett problem i detta avseende som ännu inte är löst är att lagenligt behandla och överföra de personuppgifter som är nödvändiga för att en avstängning ska kunna aktualiseras i övriga anläggningar. Genom avtalet med har antalet gym- och träningsanläggningar med antidopningsverksamhet via ADD ökat och uppgår till cirka 220 stycken, av totalt cirka 450 sådana anläggningar i . Dessa omfattar av antalet besökare på gym- och träningsanläggningar. publicerade och ministeriet för Hälsa och Förebyggande åtgärder en treårig handlingsplan för att ytter- ligare bekämpa dopning bland motionsutövare (for bekæmpelse af motionsdoping, , 2008). I planen finns följande åtgärder: Stöd till ADD:s upplysningskampanj för bekämpning av dopning bland motionsutövare. Skärpning av sanktioner i förbindelse med distribution av dop- ningsmedel. En obligatorisk märkning i motions- och fitnesscenters. Den obligatoriska märkningen innebär att alla gym- och tränings- anläggningar, som omfattas av lagen och som har avtal med ADD ska skyltas med en dekal som föreställer ett stiliserat positivt leende Antidopningsverksamheten i andra länder Övriga anläggningar är skyldiga att skylta med en dekal med ett stiliserat negativt leende. Detta förslag resulterade i en skärpning av den danska idrottsdopningslagen i enlighet med för- slaget. Skärpningen av lagen trädde i kraft . Ett förslag har väckts att det ska vara obligatoriskt för samtliga gym- och träningsanläggningar, som omfattas av lagen, att ha avtal med ADD om information, utbildning och dopningskontroller. I avvaktan på en utvärdering av effekterna av förslagen i handlings- planen har dock förslaget ännu inte tagits upp för ställningstagande i regeringen. Förutom dopningskontroller i gym- och träningsanläggningar genomför ADD även dopningskontroller vid kriminalvårdsanstalter. De kriminaltekniska kontroller som genomfördes tidigare ansågs inte tillräckligt bra och dessutom betraktades inte provavlämnandet, som skedde inför fängelsepersonal, som tillräckligt rättssäkert för den intagne. ratificerade mot dopning inom idrot- ten 1989 och dess tilläggsprotokoll 2002 samt Unesco- konven- tionen mot dopning inom idrotten 2005. har ingen lagstift- ning mot dopning inom idrotten. Däremot har en allmän lagstiftning mot dopning. är aktivt i IADA och ANADO. 6.3.1Bildandet av Antidoping genom avtal Stiftelsen () startade sin verksamhet 2003 då ADN grundades av staten och Idrettsforbund og Olympiske Komité (NIF). Bildandet av stiftelsen föregicks av flera utredningar om alterna- tiva möjligheter att organisera antidopningsarbetet. Tanken var att antidopningsarbetet skulle bedrivas mer självständigt än vad som ansågs möjligt inom den befintliga organisationen i . Dessutom skulle idrottens trovärdighet öka genom att varje tveksamhet om intressemotsättningar inom NIF kunde undvikas. Bl.a. uttalades i en rapport från utvärdering av arbete mot dopning i förhål- lande till mot dopning inom idrotten att bildandet av en fristående organisation borde övervägas. Antidopningsverksamheten i andra länder En utredning, tillsatt av dåvarande Kultur- och kirkedepartementet, föreslog att det genom lagstiftning skulle skapas ett fristående antidopningsorgan. NIF var emot det förslaget och föreslog istället att ett kontrollråd och ett anmälningsråd skulle bildas. Enligt NIF skulle råden vara oavhängiga NIF. Resultatet av de olika förslagen blev att det bildades en gemensam arbetsgrupp mel- lan NIF och departementet. Utifrån en rapport utarbetad av en advo- katfirma enades NIF och staten om att bilda en privaträttslig stiftelse. Till grund för stiftelsen och dess kommande verksamhet utarbe- tades ett avtal mellan staten och NIF, mellan ADN och NIF och mellan ADN och staten. Avtalet mellan staten och NIF Staten tillsköt ett stiftelsekapital om . Enligt avtalet påtog sig staten vidare att finansiera den verksamhet som ADN i enlighet med stiftelseurkunden ska bedriva genom årliga bidrag som också ska garantera att ADN har en fri och självständig ställning gentemot idrotten. NIF i sin tur överförde utan ersättning inventarier och utrust- ning, som använts för antidopningsverksamheten inom förbundet. Avtalet löper tills vidare. Det kan sägas upp av endera parten med sex månaders uppsägningstid. Avtalet mellan NIF och ADN Avtalets ingress anger att motivet för bildandet av ADN var att stärka kvaliteten och självständigheten i den etik- och antidopningsverk- samhet som bedrivs inom NIF. ADN:s förpliktelser enligt avtalet är att bedriva sin verksamhet i enlighet med . Den verksamhet som ska bedrivas är kontrollverksamhet, anmälningsverksamhet, samt värde-, informations och förebyggande (hållningsskapande) verksamhet. NIF ska ge ADN tillgång till all information om medlemskap i underorganisationer, innebärande fri tillgång till medlemsre- gister. NIF ska också se till att ADN får den information som behövs för att genomföra dopningskontroller. Det konstateras att båda parterna kan ha behov av att bedriva förebyggande arbete. Samar- bete ska ske mellan organisationerna när det gäller sådant arbete. Antidopningsverksamheten i andra länder Kostnaderna för handläggningen av bestraffningsärenden förde- lades så att ADN ansvarar för kostnaderna avseende provtagning, laboratorieanalys och utredning samt kostnaderna för anmälan av misstänkt dopningsförseelse medan NIF svarar för kostnaderna för de dömande instanserna, inklusive sådana kostnader för den anmälde, vittnen, sakkunniga och försvarare som den dömande instansen ska stå för enligt . Avtalet innehåller vidare reglering av överföring av NIF:s avtal på antidopningsområdet, överföring av arbetsgivaransvar och överföring av inventarier och utrustning samt personuppgifter och arkivmaterial. Avtalet gällde t.o.m. och förnyas därefter automatiskt med i taget. Uppsägning ska göras senast före en avtalsperiods utgång. Om ADN mister statlig finansiering har ADN en uppsägningstid . Hävning kan ske om någon av parterna gör sig skyldig till ett väsentligt brott mot avtalet och inte rättar sig med 30 dagars varsel. I Stiftelseurkunden för ADN anges att stiftelsen att säkra att kontroll- och anmälningsverksamheten i dopningsärenden är självständig från såväl NIF som staten. Utifrån och avtalet mellan NIF och ADN ska arbetet avse alla NIF:s organisa- tioner och medlemmar och avse följande: Bedriva dopningskontrollverksamhet, inklusive provtagning och utredning av förseelser mot dopningsreglerna. Fastställa den av beslutade listan över förbjudna sub- stanser och metoder. Bevilja dispenser för idrottsutövare som av medicinska skäl be- höver använda preparat som innehåller dopningsklassad substans. Anmäla misstänkta förseelser mot dopningsreglerna till Idrettsforbund og Olympiske Komité (NIF). Bedriva information och andra förebyggande insatser för att be- kämpa dopning. Självständigt och i samarbete med stiftarna driva verksamhet för att främja internationellt samarbete för att bekämpa dopning inom Antidopningsverksamheten i andra länder organiserad idrott, inbegripet råd och stöd till på området mindre utvecklade länder. Bedriva forskning inom antidopningsområdet. Lämna förslag och synpunkter till NIF beträffande NIF:s värde- grundande verksamhet. Styrelsen består av fyra ledamöter jämte ersättare. Staten och NIF utser hälften av ledamöter var. Styrelsen har cirka 4–5 sammanträden , då främst strategi och verksamheten diskuteras. Ordföranden utses inom styrelsen. Styrelsen har bl.a. till uppgift att utse en påtalenämnd som har till uppgift att fastställa anmälan till bestraffning av förseelser mot dopningsreglerna. Nämnden består av en jurist som ordförande samt två övriga medlemmar med nödvändig kunskap inom medicin och farmakologi. Medlemmarna ska vara ojäviga och inte ha förtroende- uppdrag eller anställning hos staten, NIF eller något specialidrotts- förbund. Styrelsen har ingen instruktionsrätt över nämnden i bestraff- ningsärenden. Nämnden ska säkerställa en objektiv och rättssäker behandling av bestraffningsärendena. Stiftelsens bokföring ska revideras av auktoriserad revisor, som utses av stiftarna gemensamt. Stadgeändringar hos Idrettsforbund (NIF) Inför bildandet av ADN var NIF tvunget att ändra stadgarna genom beslut vid Idrettstinget (högsta beslutande instans). Kontroll- och anmälningskompetensen överfördes genom stadgeändring till Anti- doping (ADN). Det innebär att idrottsutövare och andra som kan bestraffas för förseelse mot är underkastade dopningskontroll som är beslutad av ADN. ADN har också rätten att besluta om föreskrifter för genomförande av antidopningsarbetet. Beslut avseende förseelser mot dopningsreg- lerna fattas av . Antidopningsverksamheten ska följa Världsantidopningskoden. Antidopningsverksamheten i andra länder I enlighet med avtalen möts , NIF och ADN regelbundet för att följa upp arbetet på antidopningsområdet. genomfördes ett möte då stiftelsen bildades och samtliga avtal undertecknades. genomfördes också kon- stituerande sammanträde i stiftelsen. började ADN sitt arbete. ADN är lokaliserat vid i , i samma huskomplex som NIF och en del idrottsförbund. Avsikten var att det inte skulle vara en samlokalisering med NIF, men inte heller så långt bort att den dagliga kontakten med idrottsorganisationerna försvårades. Det har visat sig vara en fördel för verksamheten. Några problem vid bildandet eller överföringen av verksamheten har inte funnits. Stiftelsens företrädare säger sig ha en god ekonomi och gott juridiskt bistånd för sin verksamhet. 6.3.3Antidoping verksamhet inom den organiserade idrotten Vid bildandet av ADN flyttade 6–7 tjänstemän över från NIF:s antidopningsverksamhet. Antalet anställda är nu 12 personer inom ADN:s kärnverksamhet. Ytterligare två personer bedriver verksam- heten som ligger utanför idrotten. Stor vikt läggs vid att ADN ska vara en kunskapsorganisation som är riktad mot användarna av dess tjänster. Kärnverksamheten finansieras av staten genom del av överskott från det av ägda spelbolaget . Från dessa s.k. tippemedel har beviljats . ADN bedriver även visst internationellt antidopningsarbete. Som exempel kan nämnas ett projekt där ADN hjälper till med att bygga upp en antidopningsorganisation i . Det norska har beviljat bidrag till projektet med 0,6 mil- joner norska kronor. ADN:s dopningskontrollverksamhet administreras från och landet är indelat i åtta kretsar. I varje krets finns en koordinator, som har en anställning /vecka. Själva kontrollerna utförs av 78 kontrollörer, som är deltidsanställda av ADN. Antidopningsverksamheten i andra länder ADN har förutom styrelsen ytterligare ett beslutsorgan och tre rådgivande organ. som är ett beslutsorgan inom ADN har beskrivits ovan. Det finns en medicinsk kommitté, som ska fungera som rådgivande organ för ADN i medicinska frågor. Ett annat rådgivande organ är den tvärfackliga forskningskommittén. Melde- pliktsrådet fungerar som rådgivande organ när det gäller utfärdad varning enligt reglerna om vistelserapportering, dvs. vissa idrottsut- övares ansvar att regelbundet lämna uppgift om var han eller hon befinner sig för att möjliggöra en dopningskontroll. ADN tog initiativ till att etablera ett samarbete med polis och åklagare genom att vända sig till Rigsadvokaten (riksåkla- garen). Denne förklarade sig vara positiv till ett samarbete. Med hänsyn taget till gällande sekretessregler kan polis och åklagare vända sig till ADN med information om miljöer där dopning kan före- komma. Därigenom kan ADN öka informationsinsatserna i sådana miljöer. ADN skulle från sin sida kunna dela med sig av sin kun- skap om dopningsmedel till polis och åklagare. En ny lag, lov om behandling av opplysninger i politiet och påtalemyndigheten och ändringar i lagen, politiregisterloven har antagits av men beslut om ikraftträdande har ännu inte fattats. Lagen och lag- ändringarna ger möjligheter till ett utökat samarbete. ADN bedriver ett antidopningsarbete med bl.a. kontrollverk- samhet samt information och utbildningsverksamhet inom konceptet , som är ett samlingsnamn för olika projekt som idrett, m.fl. Årliga protokollförda möten hålls med varje specialidrottsför- bund och diskussioner förs också med internationella special- idrottsförbund. Mer information om ADN finns på dess hemsida . 6.3.4Antidoping verksamhet utanför den organiserade idrotten I dokumentet Strategisk destinasjon 2008–2011 finns följande angi- vet som självfinansierade projekt inom ADN. Genomföra uppdrag för nationella och internationella organisa- tioner för att stärka antidopningsarbetet inom idrotten. Bedriva samarbetsprojekt med organisationer utanför idrotten som är betydelsefulla för bekämpande av dopning i idrottsmiljöer. Antidopningsverksamheten i andra länder Genomföra antidopningsprogram i tävlingsmiljöer utanför idrotten. Förebygga dopning i utsatta miljöer med betydelse för idrotten och bidra till att reducera tillgängligheten av dopningsmedel för allmänheten. Projekt riktat till gym- och träningsanläggningar Ingående i Ren-konceptet finns projektet treningssenter. Projektet vänder sig till stora och små gym- och träningsanlägg- ningar och ingår 140 anläggningar i projektet. Bland dessa finns alla de stora gymkedjorna. ADN erbjuder ett informationsprogram, innehållande en resurs- pärm, utbildning av anställda, vägledning och material samt rådgiv- ning per telefon eller e-post till gym- och träningsanläggningens antidopningsansvarige. Dessutom erbjuds ett kontrollprogram. De dopningssubstanser som omfattas av förbud är vissa substanser med anabol effekt, hormoner och besläktade substanser samt stimulantia. Den norska datatillsynsmyndigheten beslutade med hän- visning till den norska personuppgiftslagen att stoppa möjligheterna att genomföra dopningskontroller i gym- och träningsanläggningar. Beslutet överklagades till högre instans, som ändrade datatillsyns- myndighetens beslut så att det numera är möjligt att genomföra dopningskontroller i gym- och träningsanläggningar efter samtycke. En gym- och träningsanläggning har möjlighet att få tillstånd till lagring av personuppgifter rörande de tränandes hälsa. Av 550 gjorda dopningskontroller visade analyserna att 140 personer använt förbjudna dopningssubstanser. Fyra fall av vägran att lämna dop- ningsprov förekom också. Det är företrädare för den egna gym- och träningsanläggningen som ansvarar för bestraffningen av per- soner som dopat sig. Förutom projektet som riktar sig till gym- och träningsanäggningar genomför ADN även informationskampanjer och dopningskon- troller inom försvaret, polismyndigheten och . ADN håller föredrag till dem som så begär, exempelvis fängelseväsendet och skolor. Vidare genomförs en nationell antidopningskampanj till Antidopningsverksamheten i andra länder vilken Helsedirektoratet, bidragit med 0,45 miljoner nor- ska kronor. Kampanjen sker i samarbete med offentliga institutioner i utvalda kommuner och innehåller information och utbildning till resurspersoner och aktiviteter riktade mot lokalidrotten och gym- och träningsanläggningar. Dopingtelefonen etablerades i för att informera om konsekvenserna av bruk av dopningsmedel. Den finansieras av Helse- og Omsorgsdepartementet och är placerad vid Universitets- sjukhus, Aker. Den ingår således inte i ADN:s verksamhet. Doping- telefonen kan kontaktas via telefon vardagar –15.00 eller via e-post och kan ge råd om risker med bruk av dop- ningsmedel. ratificerade mot dopning inom idrotten 1990 och anslöt sig till mot dop- ning inom idrotten 2006. har ingen lagstiftning mot dop- ning inom idrotten. är aktivt i IADA och ANADO.