sou · GZB370 · 2011-10-28 00:00:00 — This is because there are already signs of too many production resources being used to produce hairdressing services, and an increase in the number of employees in the sector would lead to an increase in welfare losses. The long-term effect on public finances of reduced VAT tax on hairdressing services is not expected to be significantly less than the short-term effect on public finances, which means that the level of self-financing is not expected to be favourable. The fact that the long-term effect on public finances is not expected to be significantly less than the short-term effect is, above all, due to the assessment that the lasting employment effects are not considered to be significant. Another aspect that suggests that the long-term effect on public finances is not expected to be favourable is that the redistribution of consumption towards hairdressing services would result in lower overall VAT revenue for the state, as the rate of VAT would be lower for hairdressing services than for the average product or service. Hairdressing services are not included in the tax credit system for household services. Today, those providing hairdressing services typically only deal with one VAT rate (the normal rate of 25 per cent). A reduction in the tax rate for hairdressing would mean that those providing hairdressing services would need to deal with two tax rates instead of one. The lower tax rate would then apply to services covered by the term hairdressing (hair cutting, hair colouring, etc.). For services that may be offered at a hairdressing salon but that are not covered by the term hairdressing (such as eyelash and eyebrow treatments) and for the sale of hair products (shampoo, conditioner, etc.) the normal rate of tax would apply. This would mean more work, not just for the companies concerned, but also for the . The increased administrative burden for companies and the associated with reduced VAT on hairdressing services has been estimated at somewhere in the region of billion. Having weighed up these consequences, the Inquiry considers that VAT on hairdressing services should not be reduced. No legislative proposal is made in this respect. Employment is not expected to increase to a persistently higher level due to labour supply effects resulting from reduced work in the home or undeclared work in connection with reduced VAT on minor repair services. can a reduction in VAT be expected to result in any lasting employment effects due to increased labour demand, as there is no unemployment that is a result of disequilibrium in the labour market for minor repair services. The Inquiry considers that the effect on economic efficiency of reduced VAT on minor repairs would, on the whole, be negative. repairs of bicycles, shoes and leather goods, clothing and household linen are not included in the tax credit system for household services.1 Today, companies that offer these kinds of 1 The tax credit system for household services includes the repair of clothing and household linen when this is carried out in the home. repairs typically only have to deal with one VAT rate (the normal rate of 25 per cent). A reduction in the tax rate would mean that these companies would need to deal with two tax rates instead of one. The lower tax rate would then apply to repairs of bicycles, shoes and leather goods (e.g. repairs of punctures and heels on shoes) and the normal tax rate would apply for everything that can be considered maintenance (e.g. oiling of gears). In cases where other services are provided (e.g. by a company that offers shoe repairs and key-cutting services), these other services (e.g. services involving keys) would be included in the normal tax rate. Repairs of and alterations to clothing and household linen would be included in the lower tax rate, but tailoring would not. This would mean more work, not just for the companies concerned, but also for the . The increased administrative burden for companies and the associated with reduced VAT on minor repair services has been estimated at somewhere in the region of billion. The Inquiry considers that VAT on minor repair services should not be reduced as no positive lasting effects can be expected on employment, economic efficiency or the administrative burden. No legislative proposal is made in this respect. Ett av de övergripande målen för den sittande regeringens ekonomiska politik är en varaktigt högre sysselsättning. Enligt de riktlinjer för skattepolitiken som antog (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU420, rskr. 2007/08:259) ska skattereglerna bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen (antalet arbetade timmar i ekonomin) genom ökat arbetsmarknadsdeltagande. Detta kan ske dels genom att personer som redan har arbete ökar sitt arbetsutbud, dels genom att fler kommer i arbete. har flera åtgärder vidtagits på skatteområdet i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen, bl.a. införandet av jobbskatteavdrag, sänkta socialavgifter för ungdomar samt skattereduktion för hushållsarbete och vissa byggtjänster (det s.k. HUS- avdraget). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:100 s. 42) anförde regeringen följande. Sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete. Den strukturella arbetslösheten förväntas därmed bli lägre. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där betydande effekter på den varaktiga sysselsättningen kan förväntas. Mervärdesskatten för dessa tjänster bör därför sänkas. Regeringen tillkännagav även att en utredning skulle tillsättas. beslutade regeringen om kommittédirektiv för utredningen om sänkt mervärdesskattesats på vissa tjänster. Direktiven finns återgivna som bilaga 1 till detta betänkande. Sammanfattningsvis är utredningens uppdrag följande: Att ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) från till samma nivå som livsmedel (). Att redovisa vilka effekter detta kan förväntas ha på den samhällsekonomiska effektiviteten, den varaktiga sysselsättningen och på företagande. Att utifrån bl.a. teorin om optimal beskattning analysera om sänkt nivå på mervärdesskattesatsen på följande tjänster är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen (de tjänster som omfattas av HUS-avdrags- systemet ska inte även omfattas av en eventuell skattesatssänkning): -Renovering och reparation av privata bostäder, -fönsterputsning och städning i privata hushåll, -mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne, -hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder, samt Att analysera vad en sänkt skattesats på dessa tjänster betyder i övrigt för exempelvis företagens administrativa börda och belastningen för . Att, för det fall utredningens slutsats blir att skattesatsen bör sänkas på någon eller några tjänster utöver restaurang- och cateringtjänster, utarbeta lagförslag även i denna del. Enligt direktiven ska utredningsarbetet bedrivas i två etapper. Under den första etappen ska arbetet koncentreras kring restaurang- och cateringtjänster. Denna del av uppdraget redovisas i utredningens delbetänkade, Sänkt restaurang- och cateringmoms (SOU 2011:24), som överlämnades till . Enligt direktiven ska arbetet härefter bedrivas så att ett slutbetänkande kan redovisas . Utredningen föreslår i delbetänkandet att skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl, ska sänkas från till , dvs. till samma nivå som livsmedel. Vad som avses med restaurang- och cateringtjänster i detta sammanhang framgår av artikel 6 i Rådets genomförandeförordning nr 282/2011 av om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv /112 om ett gemensamt system för mervärdesskatt. Enligt den definition som finns där ska det för det första vara fråga om leverans av mat eller dryck. För det andra ska det vara fråga om flera komponenter där leveransen av mat eller dryck bara är en del och där övriga komponenter utgörs av tjänster som möjliggör att maten eller drycken direkt kan konsumeras. För det tredje ska tjänsterna – inte tillhandahållandet av mat eller dryck – utgöra den övervägande delen. Skillnaden mellan en restaurangtjänst och en cateringtjänst är endast platsen för tillhandahållandet. En restaurangtjänst tillhandahålls i tillhandahållarens lokaler, en cateringtjänst tillhandahålls någon annanstans. Sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster kan förväntas få gynnsamma effekter på den samhällsekonomiska effektiviteten, den varaktiga sysselsättningen och de administrativa kostnaderna. Den varaktiga sysselsättningen kan förväntas öka genom en arbetsutbudseffekt till följd av minskat hemarbete och därigenom ökat arbetsmarknadsdeltagande. Hushållen ägnar mycket tid åt matlagning och inhandling av livsmedel vilket innebär att en betydande mängd tid kan frigöras när hushållen äter mer på restaurang. Det finns därmed potential för omallokering av tid från hemarbete till marknadsarbete. Den varaktiga sysselsättningen vid sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster kan även förväntas öka till följd av ökad efterfrågan på arbetskraft inom restaurangbranschen. I normalfallet kan inte efterfrågestimulerande åtgärder förväntas öka sysselsättningen i jämvikt. Att sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster kan förväntas öka den varaktiga sysselsättningen netto i hela ekonomin beror framförallt på att det finns skäl att tro att det förekommer betydande ojämvikter på arbetsmarknaden inom restaurangbranschen till följd av löneregleringar som leder till arbetslöshet. Ytterligare en anledning som talar för att varaktiga sysselsättningseffekter kan förväntas till följd av ökad efterfrågan på restaurang- och cateringtjänster är att det totala konsumtionsutrymmet ökar vid sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster då hushållen förväntas öka sitt arbetsutbud. Hushållen kan därför fortsätta konsumera andra varor och tjänster i samma utsträckning som tidigare som de ökar konsumtionen av restaurang- och cateringtjänster (produktiviteten ökar i ekonomin). I och med detta förväntas inte sysselsättningsökningen motverkas av sysselsättningsminskningar i andra branscher. Den varaktiga sysselsättningseffekten till följd av ökat arbetsutbud beräknas uppgå till drygt 2 500 helårsarbetskrafter och den varaktiga sysselsättningseffekten till följd av ökad efterfrågan på arbetskraft beräknas uppgå till knappt 3 500 helårsarbetskrafter. Sammantaget beräknas därmed den varaktiga sysselsättningen i ekonomin öka med omkring 6 000 helårsarbetskrafter. Utredningen vill betona att beräkningarna är behäftade med stor osäkerhet och resultaten styrs helt av vilka antaganden som görs. De beräknade sysselsättningseffekterna bör därför framförallt ses som vägledning beträffande storleken på förväntade sysselsättningseffekter. Den offentligfinansiella nettokostnaden av sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster beräknades till 2012. I och med positiva sysselsättningseffekter och därigenom ökade skatteintäkter och minskade transfereringsutgifter har den långsiktiga offentligfinansiella effekten beräknats uppgå till . Kostnaden på lång sikt speglar kostnaden för åtgärden när ekonomin nått en ny jämvikt, dvs. när alla anpassningar har skett i ekonomin. Effekten på samhällsekonomisk effektivitet förväntas sammantaget bli positiv. Framförallt då snedvridningen som finns mellan fritid, marknadsarbete och hemarbete bedöms minska. En betydande förenkling för både företag och myndigheter uppnås om skattesatsen för restaurang- och cateringtjänster sänks till samma nivå som skattesatsen för livsmedel. Olika skattesatsnivåer på restaurang- och cateringtjänster respektive livsmedel för med sig avgränsnings- och konkurrensproblem. De administrativa kostnaderna för företagen antas minska med i storleksordningen om mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster sänks från till . Minskningen av de administrativa kostnaderna till följd av sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster till samma nivå som livsmedel innebär en minskning av de totala administrativa kostnaderna som mervärdesskatten ger upphov till med och en minskning av den totala kostnaden för att hantera två mervärdesskattsatser, som uppgår till , med . I budgetpropositionen föreslår regeringen sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster från till (prop. 2011/12:1 s. 263 f.). Arbetet med slutbetänkandet inleddes . Utredningen har haft tre sammanträden och arbetet har skett i nära samarbete med utredningens experter från departement, myndigheter och organisationer. För att få den information som behövts till de ekonomiska analyserna har utredningen varit i kontakt med Frisörföretagarna, och Arbetsförmedlingens analysavdelning. Vidare har statistik insamlats från och . Utredningen har i utskick till de medlemsstater i EU som tillämpar reducerad skattesats inom de områden som är aktuella i detta betänkande ställt frågor om utformningen av respektive lands reglering samt frågat efter eventuella utvärderingsrapporter. Svar har inte erhållits från alla aktuella länder. I de fall uppgifter om situationen i andra medlemsstater som inhämtats på detta sätt lämnas i detta betänkande är det alltså inte fråga om någon komplett redogörelse för regleringen i EU:s övriga medlemsstater. 2EU:s och regler om mervärdesskattesatser Reglerna för mervärdesskatt är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. Grunden för regelverket finns i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, i det följande mervärdesskattedirektivet. Enligt artikel 96 i mervärdesskattedirektivet ska medlemsstaterna tillämpa en normalskattesats, som inte får vara lägre än (artikel 97). Medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser (artikel 98). En reducerad skattesats får inte vara lägre än (artikel 99). Per var det endast en medlemsstat, , som inte tillämpade någon reducerad skattesats.1 En medlemsstats normalskattesats får alltså inte vara lägre än . Mervärdesskattedirektivet innehåller inte någon bestämmelse om hur hög normalskattesatsen får vara. Däremot finns ett protokollsuttalande enligt vilket medlemsstaterna åtar sig att göra sitt yttersta för att förhindra att den nuvarande skillnaden mellan den lägsta och den högsta tillämpade normalskattesatsen ökar (rådets dokument 16900/10 ADD 1). Detta protokollsuttalande gjordes i samband med att bestämmelsen om normalskattesats senast beslutades. Skillnaden mellan den lägsta och den högsta normalskattesats som tillämpas i EU:s medlemsstater är . Den lägsta skattesatsen, , tillämpas av och . Den högsta skattesatsen, , tillämpas av , och . Ett protokollsuttalande är inte bindande för medlemsstaterna på samma sätt som en 1Europeiska kommissionens sammanställning VAT Rates Applied in the Member States of Union, Situation at 1st 2011. 2Den ungerska regeringen har offentliggjort att man 2012 avser höja normalskattesatsen från till . EU:s och regler om mervärdesskattesatser direktivbestämmelse, men i praktiken innebär protokollsuttalandet att så länge och tillämpar normalskattesatsen är det svårt för en medlemsstat att införa en högre normalnivå än utan att utsättas för kritik från övriga medlemsstater. I mervärdesskattedirektivet finns en lista (bilaga III) över de omsättningar av varor och tjänster som en reducerad skattesats får tillämpas på. Genom rådets direktiv /47/EG av om ändring av direktiv /112/EG vad gäller reducerade mervärdesskattesatser, i det följande direktiv /47/EG, utökades denna lista med följande tjänster. Renovering och reparation av privata bostäder, fönsterputsning och städning i privata hushåll, restaurang- och cateringtjänster, mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne, hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder samt frisörverksamhet. Ändringen trädde i kraft . Bilaga III till mervärdesskattedirektivet finns återgiven som bilaga 2 till detta betänkande. Tabell 2.1 visar vilka medlemsstater som per tillämpade reducerad skattesats på någon eller några av dessa nya tjänster3: Renovering och reparation av privata , , , , , (), , , , , , 2.Fönsterputsning och städning i privata hushåll , , , , , , , , , , , , , , , , , Mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne , , , , , , , , , , , , Finland6, , , 3Europeiska kommissionens sammanställning VAT Rates Applied in the Member States of Union, Situation at 1st 2011. 4Slovenien tillämpar reducerad skattesats på preparation of foods. 5Finland tillämpar reducerad skattesats t.o.m. . 6Finland tillämpar reducerad skattesats t.o.m. . EU:s och regler om mervärdesskattesatser Redan före den ändring av mervärdesskattedirektivet som gjordes genom direktiv /47/EG tillämpades reducerad skattesats på omsättning av dessa tjänster av ett antal medlemsstater. Vad gäller restaurangtjänster hade elva medlemsstater givits specialtillstånd att tillämpa reducerad skattesats.7 Reducerad skattesats på övriga tjänster tillämpades inom ramen för EU:s försök med lägre skattesats på arbetsintensiva tjänster. Samtliga medlemsstater i tabell 2.1, med undantag för , och , deltog i detta försök, se vidare avsnitt 2.2. 2.2EU:s försök med lägre skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (lågmomsförsöket) Europeiska kommissionen, i det följande kommissionen, lade fram ett förslag om försök med reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster (KOM(1999) 62 slutlig). Syftet med förslaget var att göra det möjligt för de medlemsstater som så önskade att införa reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster för att se vilka effekter detta skulle få på bl.a. sysselsättningen. Enligt förslaget skulle reducerad skattesats få tillämpas under förutsättning att fråga var om arbetsintensiva tjänster som tillhandahölls direkt till slutkonsument. Vidare skulle tjänsterna främst vara lokala och inte kunna leda till att konkurrensen snedvreds. Slutligen fick tillämpningen av en reducerad skattesats inte äventyra en väl fungerande inre marknad. Några specifika tjänster nämndes inte i kommissionens förslag. Under behandlingen av förslaget i Europeiska unionens råd, i det följande rådet, upprättades en förteckning över vilka tjänster som skulle ingå i försöksverksamheten. I ett utkast till en sådan förteckning fanns följande tjänster med: 2.Reparation av skor och lädervaror 3.Reparation och renovering av privatbostäder 4.Lagning och ändring av kläder och hushållslinne 5.Fönsterputsning och städning i privata hushåll 7 TAXUD/D1 D/24232 Consultation paper Revieiw of existing legislation on VAT reduced rates. Restaurang- och cateringtjänster behandlas i utredningens delbetänkande, SOU 2011:24. EU:s och regler om mervärdesskattesatser 6.Hemtjänster (t.ex. hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder) Efter diskussioner i rådet delades tjänsterna i denna förteckning in i fem kategorier. Vidare begränsades möjligheten att införa lägre skattesats till två (eller i undantagsfall tre) kategorier med möjlighet för medlemsstaterna att välja om man ville införa lägre skattesats för alla tjänster i en kategori eller endast för någon eller några. Cykelreparationer, reparation av skor och lädervaror, lagning och ändring av kläder och lagning av hushållslinne kom att utgöra en kategori. Denna kategori fick rubriken små reparationstjänster. Renovering och reparation av privata bostäder kom att utgöra en andra kategori. Till denna kategori gjordes ett tillägg med innebörd att möjligheten till lägre skattesats inte omfattade material som utgjorde en betydande del av tjänstens värde. Fönsterputsning och städning i privata hushåll kom att utgöra en tredje kategori och hemtjänster (t.ex. hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder) en annan, fjärde kategori. Den femte och sista kategorin rymde frisörverksamhet. Restaurangtjänster ströks från förteckningen. Bestämmelserna om försöket med reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster antogs av rådet (rådets direktiv /85/EG av om ändring av direktiv /388/EEG beträffande möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster, i det följande rådets direktiv /85/EG). Enligt bestämmelserna fick rådet, efter förslag från kommissionen, tillåta en medlemsstat att under högst mellan och tillämpa reducerad skattesats på tjänster som räknades upp i bilaga K till rådets direktiv /388/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, i det följande rådets sjätte direktiv. Möjligheten att införa lägre 8 Bilaga till kompromissförslag 10062/99, FISC 165. Bilagan på engelska tar upp repairing of bicycles, repairing of shoes and leather goods, repairing and renovation of private dwellings, repair and alteration of clothing and household linen, window cleaning and cleaning in private househoulds, domestic care services (e.g. home help and care of the young, elderly, sick or disabled), hairdressing och restaurant services. EU:s och regler om mervärdesskattesatser skattesats var begränsad till två (eller i undantagsfall tre) kategorier. I bilaga K räknades följande tjänster upp: -Skor och lädervaror -Kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring) 2.Renovering och reparation av privata bostäder, dock ej material som utgör en betydande del av tjänstens värde 3.Fönsterputsning och städning i privata hushåll 4.Hemtjänster (t.ex. hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder) De medlemsstater som ville delta i försöket skulle underrätta kommissionen om detta före . De medlemsstater som valde att delta i försöket åtog sig också att utarbeta en rapport med en övergripande bedömning av åtgärdens effektivitet vad gäller skapandet av sysselsättning och verkningsfullhet. Nio medlemsstater valde att delta i försöket. Dessa var , , , , , , , och ().9 valde att inte delta i försöket. Tabell 2.2 visar på vilka omsättningar av tjänster respektive land tilläts sänka skattesatsen. Renovering och reparation av privata , , , , Fönsterputsning och städning i privata 9 Rådets beslut /185/EG. EU:s och regler om mervärdesskattesatser SOU 2011:70 Enligt rådets direktiv /85/EG skulle kommissionen göra en utvärdering av försöket före . Utvärderingen skulle vid behov följas av ett förslag till ett slutgiltigt beslut om vilken skattesats som skulle tillämpas på arbetsintensiva tjänster. Eftersom tiden kommissionen hade till sitt förfogande ansågs otillräcklig förlängdes försöket med reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster till den 31 december 2003.10 Kommissionen lämnade sin rapport (KOM (2003)309 slutlig). I rapporten anförde kommissionen bl.a. att det genom den information medlemsstaterna lämnat inte gick att se vare sig att sysselsättningen ökade eller att den svarta sektorn minskade. Vidare menade kommissionen att de reducerade skattesatserna fått ett mycket svagt, eller till och med obefintligt, genomslag på priserna, samt att prispåverkan inte verkade vara varaktig. Slutsatsen var att åtgärden att sänka skattesatsen inte var något bra sätt att öka efterfrågan. lade kommissionen fram ett förslag om nya skattesatsregler (KOM (2003)397 slutlig). För att undvika rättslig osäkerhet medan rådet diskuterade detta förslag förlängdes försöket med reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster ytterligare, till den 31 december 2005.11 Kommissionens förslag KOM (2003)397 slutlig ledde inte till någon överenskommelse mellan medlemsstaterna.