sou · GZB340 · 2011-04-20 00:00:00 — I den här situationen, eller scenariot, har beräkningarna gjorts i enlighet med de som gäller för den första perioden ovan. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag 22.3Scenariot med historiska inkomster i socialförsäkringen Nedan redovisas utfallet av de tre typerna av ekonomiska beräkningar för fallet med en övergång till historiska inkomster i socialförsäkringen. Nuvärdet av intäkter minus kostnader, eller nettonuvärdet (net present value, NPV) är ett sammanfattande mått vid en samhällsekonomisk beräkning. Av tabell 22.9 nedan framgår det att nettonuvärdet är för perioden – 2021. Slutsatsen som kan dras av detta är att de föreslagna förändringarna är samhällsekonomiskt motiverade. Av tabellen framgår också att samhällets investering ger en avkastning på . Alternativt kan det sägas att varje satsad krona ger tillbaka . Den procentmarginal som anges i tabellen är ett led i känslighetsanalysen. Den är och innebär, som också visas i tabellen, att kostnaderna för nollresultat kan vara högre och intäkterna lägre. Tabell 22.9 Sammanställning av den samhällsekonomiska bedömningen i scenariot med historiska inkomster i socialförsäkringen I figur 22.1 nedan redovisas de diskonterade intäkterna och kostnaderna . Figuren visar hur de nuvärdesberäknade kostnaderna och intäkterna fördelar sig årsvis över den valda perioden. I stora drag visar figuren att kostnaderna infaller än intäkterna men att intäkterna är större än kostnaderna. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Figur 22.1 Årsvisa intäkter (nuvärde) och kostnader (nuvärde) vid scenariot med historiska inkomster i socialförsäkringen, tusental kronor I figur 22.2 nedan redovisas det vi har valt att benämna årsvis ackumulerade nettonuvärden. Figuren ska tolkas så att staplarna återspeglar nuvärdet för projektet med tidshorisonter som samtliga börjar men har ett tänkt slutår just . Figuren ger underlag för ett mått på reformen börjar ge positiv avkastning. Värdet 2015 avser åren . Det framgår av figuren att det ackumulerade nuvärdet är positivt . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Figur 22.2 Ackumulerat nettonuvärde årsvis vid scenariot med historiska inkomster i socialförsäkringen, tusental kronor Månadsuppgiften ökar precisionen i handläggningen hos myndigheter i välfärdssystemet. Skattefelet kan minska och felaktiga utbetalningar likaså. Teoretiskt kan det röra sig om fel som innebär för hög beskattning och för låga utbetalningar. I praktiken rör det sig dock i allmänhet om för lite inbetald skatt och för mycket utbetalda ersättningar. De uppkomna felen beror i olika omfattning på hur mycket resurser aktuella myndigheter lägger ner på kontroller. I de bedömningar som redovisas nedan har vi antagit att myndigheterna lägger ner samma resurser som . I detta avsnitt redogör vi för våra bedömningar av hur mycket felen inom några områden kan minska till följd av utredningens förslag. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Som svar på ett regeringsuppdrag gjorde en bedömning av de felaktiga betalningarna (för mycket utbetalda ersättningar) 2009.7 Det samlade felet bedömdes till . Summan av felen inom försäkringarna sjukpenning, föräldra- penning och tillfällig föräldrapenning bedömdes till strax . Det är också främst inom dessa försäkringar felen kan minska till följd av tillgång till månadsuppgifter. Det krävs en tudelad bedömning av hur stort det minskade felet kan bli. Den ena delen avser perioden med tillgång till månads- uppgiften men med nuvarande regler. Den andra delen avser perioden då sjukpenninggrundande inkomst beräknas med historiska inkomster som grund. När det gäller den första delen har vi gjort bedömningen att de felaktiga utbetalningarna kan minska med . Den bedömningen bygger i sin tur på en bedömning tjänstemän vid har gjort. Myndighetens bedömning tar sin utgångspunkt i de tillfälliga riktade kontrollinsatser som genom- förs. Vid sådana upptäcktes felaktigt utbetalda belopp som summerar till . Med grund i denna summa gör den bedömningen att felen kan minska av hela felsumman. Givet det angivna summerade felet på skulle det innebära ett minskat fel . Utredningen gör alltså den sammanvägda bedömningen att felet kan minska med . Då det för den andra delen av bedömningen saknas erfarenhets- grund får en mer schablonmässig bedömning göras. En försiktig bedömning är att häften av felet på , dvs. , kan komma att utraderas till följd av tillgången till månadsuppgifter och en övergång till historiska inkomster som utgångspunkt för sjukpenninggrundande inkomst. 7 Felaktiga betalningar och brott mot socialförsäkringen, , , Dnr . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Inom pågår ett projekt som syftar till att motverka felaktiga utbetalningar inom det ekonomiska biståndet. Det föreligger viss statistik från projektet vad gäller genomförda återkrav p.g.a. felaktiga ut- betalningar.8 Enligt denna statistik berodde, som andel av summan felaktigt utbetalt ekonomiskt bistånd, på felaktigt uppgivna arbetsinkomster. På den grunden kan det hävdas att felaktigt uppgivna arbetsinkomster är en betydande orsak till felaktiga utbetalningar. handläggare har för aktuella arbetsinkomster endast de sökandes uppgifter att lita till. Med månads- uppgifter skulle informationsunderläge vad gäller arbetsinkomster närmast försvinna. En väsentlig andel av de felaktiga utbetalningarna skulle därmed kunna förhindras. Det gäller för felaktiga utbetalningar som har sitt ursprung i såväl medvetna som omedvetna fel från sökande. Enligt FUT- delegationens9 medgivet osäkra bedömning utgör av det samlade ekonomiska biståndet felaktiga utbetalningar. Vid ett antagande om ett samlat ekonomiskt bistånd på motsvarar . Om vi med stöd i uppgifterna från antar att av dessa beror på felaktigt uppgivna arbetsinkomster får vi en bedömd felaktigt utbetalning på strax . Det är inte troligt att hela felet kan utraderas till följd av tillgång till månadsuppgifter men kan vid en försiktig bedömning antas minska med . Via löneutmätning drivs obetalda skulder in från gäldenärer. gör själv bedömningen att tillgången till månadsuppgift bör öka effektiviteten i indrivningen. 8Rapport från FUT II – implementeringsprojektet – Ett projekt för stadens fortsatta arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott, , . 9Vad kostar felen? Omfattning av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, Rapport 7, , Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag SOU 2011:40 Med månadsuppgifter skulle KFM kunna verkställa fler löne- exekutiva beslut som i högre omfattning än skulle baseras på korrekta inkomstuppgifter. Om gäldenären byter arbetsgivare eller annan inkomstkälla skulle KFM snabbt få information om det och därmed kunna skynda på förfarandet att lägga nya utmätningsbeslut hos den nya inkomstkällan. Enligt uppgifter från KFM driver myndigheten in upp- emot genom löneutmätning. löneindrivningsbeslut, vilket innebär ett genomsnitt på kronor per beslut. KFM gör den mycket försiktiga bedömningen att tillgång till månadsuppgifter skulle resultera i någonstans mellan 1 000 och 2 000 löneutmätningsbeslut ytterligare . Vid ett antagande om att varje beslut genererar så skulle det indrivna beloppet öka med . av dessa skulle kunna avse skatteskulder och resterande övriga skulder. Det s.k. skattefelet minskar inte med månadsuppgiften utan kompletterande åtgärder. Närmast handlar det om arbetsplats- besök. Förutom månadsuppgiften krävs alltså att resurser används för kontroller. Redan nu genomförs arbetsplatsbesök inom byggsektorn. Effekten av dessa borde kunna öka med månadsuppgifter som grund. I två rapporter från Skatteverket10 om svartköp och svartjobb i görs bedömningen att skatteundvikandet uppgick till . Enligt uppgift från myndigheten kan ungefär hälften av detta uppstå i vissa risk- branscher som bygg, städ osv. Det är också i dessa branscher som månadsuppgiften kan utgöra ett stöd för verksamma kontroller. I kombination med att resurser används för kontroller finns det en avsevärd potential att minska skattefelet betydligt, sannolikt med flertalet miljarder kronor. 10 Rapport 2006:4 Svartköp och svartjobb i Del 1: Undersökningsresultat, Rapport 2007:1 Svartköp och svartjobb i Del 2: Möjliga åtgärder mot svartarbete och bidragsfusk. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag I detta avsnitt görs bedömningar av vilka effekter utredningens förslag kan få på offentliga budgetar, särskilt för staten men också för kommunerna. Precis som för den samhällsekonomiska bedömningen ovan görs budgetbedömningar för perioden –2021. De bedömningar och antaganden som gjorts i den samhällsekonomiska bedömningen är i allt väsentligt desamma också här. Eftersom det rör sig om bedömningar av budgeteffekter skiljer sig beräkningarna dock åt något. I den samhällsekonomiska bedömningen ingår inte beståndsdelar som är transfereringar, det gör de i budgetberäkningarna. Vi har också istället för en diskonteringsfaktor använt en bedömd räntenivå för lån i Riksgälden som ett genomsnitt för perioden. Vi har antagit en räntenivå på . Budgeten påverkas av: Minskade kostnader för uppgiftslämnande. När det gäller it-investeringarna har vi utgått ifrån de bedömningar som redovisats ovan i samband med de samhällsekonomiska bedömningarna. Vi har antagit att lån tas upp för investeringarna och respektive års utgifter är räntekostnader och amorteringar . När det gäller personalförändringar finns det en kostnads- höjande och en kostnadssänkande effekt. Kostnadshöjningarna inträffar i samband med it-investeringarna och kan betraktas som en följd av dessa. Kostnadssänkningarna inträffar något, eller några, år efter investeringarna som en följd av de effektiviseringar investeringarna leder till. Summan av utgifterna för it-investeringarna och personalför- ändringar utgör den samlade inverkan på förvaltningskostnaderna. Transfereringsförändringarna består av såväl förändrade utgifter i form av t.ex. ersättningar från socialförsäkringen som av ökade skatteintäkter, direkt eller via återvinning genom utmätning. Transfereringsförändringarna påverkar staten och kommunerna olika. Så blir fallet t.ex. om dagersättningarna i socialförsäkringen skulle minska till följd av minskade felaktiga utbetalningar. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag sin bakgrund i att dessa ersättningar är beskattade. Givet att inkomstbeskattningen för den stora majoriteten inkomsttagare leder till huvudsakligen kommunala skatteintäkter innebär minsk- ade felaktiga utbetalningar i det här fallet minskade kommunanal skatteintäkter utöver utgiftsminskningen för socialförsäkringen. Det är naturligtvis inte möjligt att med någon högre precision beräkna denna tudelning men vi har valt att schablonmässigt anta att av de beskattningsbara bidragen utgör beskattnings- andelen och utgörs till två tredjedelar av kommunala skatteintäkter, två tredjedelar av dessa primärkommunala och en tredjedel landstingskommunala. Ökade utgifter och minskade inkomster anges utan tecken medan minskade utgifter och ökade intäkter anges med ett negativt tecken. Summeringar kan därmed betraktas som ökade netto- utgifter vid positivt tecken och minskade sådana vid negativt tecken. Vi har valt att separat redovisa budgetbedömningar vad avser förvaltning och transfereringar. Båda bedömningarna är osäkra men bedömningarna om transfereringsförändringarna har mer karaktären av räkneexempel och måste därför betraktas som mycket osäkra. I tabell 22.7 nedan redovisas bedömda budgeteffekter vad avser förvaltningsutgifter för staten sammantaget de aktuella åren. I tabellen redovisas också bedömningarna för och . De båda myndigheterna utgör sammantaget lejonparten av den samlade effekten. Av tabellen framgår att det inledande året innebär en utgifts- ökning på knapp . är utgifterna nära 240 miljoner lägre än de skulle ha varit utan reformen. Av tabellen framgår också att huvuddelen av utgiftsminskningen faller på medan får påtagliga utgiftsökningar under periodens början, dessa faller men vid periodens slut är de marginellt högre än de skulle varit utan reformen. förvaltningskostnader avser vad staten på Budgeteffekt 10.22 Tabell kronor tusental Nettokostnader, .2021–2012 bedömda låtit staten hela för summerat också vi har tabellen I med samband i arbetsgivarna statliga de för kostnader minskade .2.22 tabell i andelstalet utnyttjat vi har Därvid .uppgiftslämnande utredningens av konsekvenser Ekonomiska 2011:40 SOU Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Effekter på statens intäkter av arbetsgivaravgifter Det är fullt möjligt att även statens inkomster kan påverkas av förändrat personalbehov i den statliga verksamheten. Vi har dock valt att hålla denna inkomsteffekt utanför beräkningarna då huvud- syftet har varit att göra bedömningar av de statliga myndigheternas förändrade budgetsituation. Ett ökat personalbehov ökar intäkterna med ungefär en tredjedel av den ökade personalutgiften, och vise versa. Den i tabell 2021 bedömda minskade samlade personalutgiften på leder mekaniskt till minskade intäkter av arbetsgivaravgiften på . Motsvarande beräkning kan göras . Trots de mycket stora osäkerheterna har utredningen valt att bedöma vissa effekter på statens, och senare i framställningen, kommunernas budget(ar) som kan komma att realiseras om utredningens förslag förverkligas. Det finns i huvudsak två skäl till detta val. Det ena skälet är att det faktiskt har gjorts flera olika bedöm- ningar inom olika områden över hur stora felen är . Dessa bedömningar ger oss ett maximibelopp att förhålla oss till för försiktiga bedömningar av hur mycket av dessa fel som kan elimineras. I avsnittet ovan om minskade fel har sådana bedömningar gjorts. Det andra skälet är att vi, åtminstone i någon utsträckning, vill demonstrera hur effekterna fördelar sig mellan olika delar av den offentliga sektorn. Ovan har vi t.ex. berört det faktum att beskattade bidrag får effekt på såväl utgiftssidan för staten, t.ex. socialförsäkringen, men också på kommunernas inkomstsida, i form av skatteinkomster. Vi har valt att bortse ifrån de effekter ändrade beskattade bidrag får på arbetsgivaravgifterna eftersom dessa s.a.s. endast utgör en omfördelning mellan statliga konton. Vi har också valt att avstå ifrån att göra en siffermässig skattning av hur mycket skattefelet kan minska till följd av minskat svartarbete. Det huvudsakliga skälet till detta val är att den effekten hänger intimt samman med hur mycket resurser som läggs ner på kontroll. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Det är vår bedömning att, vad gäller statliga transfereringar, det inom socialförsäkringarna finns de minst osäkra skattningarna av möjligt minskat fel. Dessa skattningar bygger i huvudsak på det arbete som gjorts inom FUT-delegationen och av Försäkrings- kassan. I tabell 22.8 nedan redovisas förändrade utgifter för social- försäkringen . Av tabellen framgår att det av perioden inte kan bli tal om några utgiftssänkningar. kan minskningen hamna på något eller några . Mot slutet av perioden kan utgiftsminskningen bli mycket stor, . Den årliga ökningen beror på att nominella värden anges. Tabell 22.11 Budgeteffekter av socialförsäkringens ändrade transfereringar, tusental kronor -3 216 320 -3 280 646 -3 346 259 -3 413 184 -3 481 448 Kommunernas budgetar påverkas via fyra kanaler: utgifter för ekonomiskt bistånd Primärkommunerna påverkas av samtliga fyra kanaler medan landstingskommunerna endast av de två . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Vi har valt att redovisa de bedömda budgeteffekterna för kommunsektorn i två delar och tabeller. Den första delen utgår ifrån en sitiutation med nuvarande regler i socialförsäkringen. Den andra delen avser beräkningar för tiden efter en reform med historisk SGI. I tabell 22.12 nedan redovisas budgeteffekterna för kommun- sektorn i en situation med nuvarande regler. Som vid den statliga budgetberäkningen har vi för de kommunala arbetsgivarna antagit att kostnaderna minskar med de andelar som redovisas i tabell 22.2. Vi har antagit att två tredjedelar av effekten faller på primärkommunerna och en tredjedel på landstingskommunerna. Den bedömda inverkan på skatte- intäkterna fördelas på samma sätt. Av tabellen framgår att primärkommunerna får en budget- förstärkning på . Landstingskommun- erna får en budgetförsvagning på Tabell 22.12 Budgeteffekter för kommunsektorn utan socialförsäkringsreform, tusental kronor ökade kostnader/minskade intäkter (+) minskade kostnader/ökade intäkter (-) I tabell 22.13 nedan redovisas budgeteffekterna för kommun- sektorn i en situation med ändrade regler inom socialförsäkringen. Av tabellen framgår att primärkommunerna får en budget- försvagning med och lanstingskommunerna en med . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Tabell 22.13 Budgeteffekter för kommunsektorn med socialförsäkringsreform, tusental kronor ökade kostnader/minskade intäkter (+) minskade kostnader/ökade intäkter (-) I scenariot med ändrade regler har förändrade skatteintäkter en stor inverkan på resultatet. Bortfallet i skatteintäkter beror på att vi vid beräkningarna inte gjort några bedömningar av på vilket sätt de som förlorar ersättningar anpassar sig. Det kan rimligen bli fråga om ökade arbetsinkomster i en del fall. I andra fall kan det bli fråga om ökat ekonomiskt bistånd. Den slutgiltiga budgeteffekten är ytterst svårbedömd. 22.4Scenariot med befintliga regler inom socialförsäkringen Beräkningarna i detta avsnitt är identiska med beräkningarna i föregående avsnitt endast med den skillnaden att i detta avsnitt antas reglerna inom socialförsäkringen vara oförändrade. Vi redovisar därför endast beräkningarna i sammandrag och med fokus på de resultat som påtagligt skiljer sig från resultaten i föregående avsnitt. I tabell 22.14 nedan redovisas, på samma sätt som i avsnittet ovan, en sammanfattning av den samhällsekonomiska bedömningen. Av tabellen framgår att såväl nettonuvärdet som den procentuella avkastningen är lägre vid detta scenario är något än vid det ovan redovisade. Nettonuvärdet är och avkastningen . Reformen är alltså samhällsekonomiskt motiverad även vi detta scenario. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag SOU 2011:40 Tabell 22.14 Nettonuvärde och procentuell avkastning vid nuvarande regler i socialförsäkringen I figur 22.3 nedan redovisas de årsvisa diskonterade kostnaderna och intäkterna. Av figuren framgår att figuren skiljer sig från motsvarande figur för det föregående scenariot i så måtto att såväl kostnader som intäkter är lägre för åren . Figur 22.3 Årsvisa intäkter (nuvärde) och kostnader (nuvärde) vid scenariot med nuvarande regler i socialförsäkringen I figur 22.4 visas de årsvisa ackumulerade nettonuvärdena. Det framgår av figuren att nettonuvärdet blir lönsamt , som i det första scenariet. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Figur 22.4 Ackumulerat nettonuvärde årsvis vid scenariot med nuvarande regler i socialförsäkringen, tusental kronor De minskade felen i detta scenario skiljer sig ifrån det förra endast för socialförsäkringen. Vi bedömer således att de reduceringen av felen stannar vid uttryckt förhållanden. I tabell 22.15 nedan framgår de förändrade statliga förvaltnings- utgifterna under för den aktuella perioden. utredningens förslag SOU 2011:40 Budgeteffekt för staten vad avser förvaltningskostnader 2012–2021 Nettokostnader, tusental kronor Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Effekter på statens intäkter av arbetsgivaravgifter Precis som för det tidigare redovisade scenariet är det möjligt att även statens inkomster kan påverkas av förändrat personalbehov i den statliga verksamheten. Som poängterats har vi valt att hålla denna inkomsteffekt utanför beräkningarna då huvudsyftet har varit att göra bedömningar av de statliga myndigheternas förändrade budgetsituation. Den i tabell 2021 bedömda minskade samlade personalutgiften på leder också till minskade intäkter av arbetsgivaravgiften på . I tabell 22.11 nedan redovisas förändrade transfereringutgifter vid oförändrade regler. Av tabellen framgår att och framåt förstärks budgeten med . Den årliga ökningen beror på att nominella värden anges. Tabell 22.16 Budgeteffekter av socialförsäkringens ändrade transfereringar vid oförändrade regler, tusental kronor Under beräkningarna har vi strävat efter att tillämpa försiktighets- principen. Det innebär att ökade kostnader hellre skattats högre och intäkter lägre än vad som i förstone kan ha blivit resultatet. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Detta för att undvika en samhällsekonomisk glädjekalkyl. Likväl har vi därutöver valt att göra några känslighetskalkyler för att utröna hur robusta våra resultat är. Den diskonteringsränta som används har betydelse för resultatet av den samhällsekonomiska bedömningen. Särskilt stor betydelse har valet om den tidsmässiga fördelningen av kostnader jämfört med intäkter skiljer sig mycket åt. har Vi har valt en diskonteringsränta på . Som ett led i känslighetsanalysen har vi prövat hur mycket högre räntan skulle behöva vara för att utredningens förslag inte ska anses vara samhällsekonomiskt lönsamma. Först vid en så kraftig diskonteringsränta som och däröver, kan investeringen betraktas som olönsam i samhälls- ekonomisk mening. Det är naturligtvis en orimligt hög diskontering. Alternativ bedömning av minskningen av arbetsgivarnas administrativa kostnader Våra beräkningar har gett vid handen att arbetsgivarna, inklusive privata företag, får sänkta kostnader till följd av utredningens förslag. Om vi antar att effekterna för arbetsgivarna sammantaget är sådana att kostnadsökningarna till följd av månadsuppgifter endast väger jämt med de kostnadssänkningar man också kan räkna med får vi en situation där arbetsgivarna varken vinner eller förlorar på reformen. Det skulle röra sig om kostnadssänkningar på mindre än enligt vår huvudkalkyl. Även i samhällsekonomisk mening väger då reformen jämt. Kostnaderna är lika stora som intäkterna. I den samhällsekonomiska bedömningen har inte ingått vinster av minskade fel. Det innebär att även vid en samhällsekonomisk bedömning som väger jämt återstår värdet av minskade fel. Det är utredningens bedömning, givet de försiktiga beräkningar som genomförts i övrigt, att också denna del av känslighetsanalysen visar att reformen är samhällsekonomiskt motiverad. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Det har inte varit möjligt att göra kvantitativa beräkningar av alla identifierade effekter av utredningens förslag. Utredningens förslag har potential att underlätta för enskilda medborgare i kontakt med myndigheterna inom välfärdssystemet. I samband med t.ex. ansökan om bidrag kan bidrgagsgivande myndighet som service åt den sökande förtrycka information om aktuella inkomster som inte är tillgänglig för den aktuella myndigheten. Det innebär tidsvinster för den enskilde. Bostadsbidrag till barnfamiljer är konstruerat som ett prelimi- närt bidrag med slutreglering i efterhand. Genom de aktuella inkomstuppgifter månadsuppgiften innebär är det i princip möjligt för att uppmärksamma bidragstagaren på inkomstavvikelser som skulle kunna leda till en stor slutreglering, och på så sätt göra det möjligt för bidragstagaren att återkomma med en ny ansökan under bidragsåret. För rubricerade myndigheter har vi inte gjort någon kvantitativ analys. Vissa bedömningar av kostnader/intäkter och inverkan på felen i transfereringarna kan ändå göras. Samtliga dessa myndigheter kommer att behöva göra investeringar i informationsteknik. I likhet med de bedömningar vi gjort för andra myndigheter kan investeringsutgiften i teknik bedömas till enstaka miljoner. Ett visst ökat personalbehov under investeringsåret är också rimligt att räkna med. Däremot är det inte troligt att tillgången till månadsuppgifter skulle ge några nämnvärda administrativa vinster och därmed inte heller några sänkta administrativa kostnader.