sou · GZB351 · 2011-06-13 00:00:00 — Att fördela hälften av de inkomstberoende dagarna med föräldra- penning (dvs. på sjukpenningnivå och grundnivå) för vardera föräl- dern, kan bidra till att öka ett jämställt föräldrapenninguttag. Män har som regel högre inkomster än kvinnor, varför de ekonomiska incitamenten för pappor att ta ut föräldrapenning på sjukpenning- nivån ökar när hälften av de inkomstberoende dagarna med föräld- rapenning är fördelade till respektive förälder. 15.10Maxtaxa inom förskola och fritidshem – avgiftsuttag enligt platsinnehav Utredningen föreslår att avgift för plats i förskola och fritidshem inom ramen för systemet med maxtaxa, ska beräknas för det hus- håll där förälder innehar en plats för barnet, dvs. utifrån ett plats- innehav. När två hushåll nyttjar en och samma plats inom t.ex. för- skola, ska avgifterna således enligt utredningens förslag beräknas separat för respektive hushåll. 15.10.1 Konsekvenser för enskilda Att barnets båda särlevande föräldrar som nyttjar en barnomsorgs- plats är med och betalar för kostnaden för platsen är enligt utred- ningen en lämplig hantering av avgiften för barn- och skolbarns- Konsekvenser av utredningens förslag Ökad tydlighet i fråga om vilket hushåll som ska av- giftsbeläggas gagnar såväl förutsägbarheten som rättssäkerheten i fråga om vilken avgift kommunen kommer att ta ut när den tilläm- par systemet med maxtaxa. Utredningens förslag bedöms gagna barn och föräldrar genom att barnets boende och folkbokföring inte längre kommer att ha betydelse för avgiftsuttaget. För föräldrar som har barnet folk- bokfört hos sig kommer inte avgiften att bli högre i förhållande till när avgiften beräknas enligt den s.k. folkbokföringsprincipen.13 Däremot kan avgiften med utredningens förslag innebära en minskning för föräldern där barnet är folkbokfört om den andra föräldern (i det andra hushållet) har en inkomst och den framräk- nade sammanlagda avgiften når upp till taket för maxtaxan. För föräldrar som inte har ett barn folkbokfört hos sig kan för- slaget om avgift utifrån platsinnehav innebära en ökad avgift om de bor i kommuner som tillämpar folkbokföringsprincipen. Om den principen tillämpas och folkbokföringshushållet inte har någon inkomst debiteras vanligtvis inte det andra föräldrahushållet någon avgift. Förslaget om avgiftsuttag utifrån platsinnehav kom- mer att innebära att fler hushåll kommer att få betala avgift för för- skola och fritidshem. En enhetlig princip för avgiftsuttaget ger likvärdiga villkor för barn i olika kommuner och olika typer av hushåll. Detta torde stå i överensstämmelse med princip om icke- diskriminering.14 15.10.2 Konsekvenser för kommuner De stora flertalet kommuner i landet tillämpar plats- innehavsprincipen i någon form. När två hushåll nyttjar en och samma plats inom t.ex. förskola, ska avgifterna enligt utredningens förslag beräknas separat för respektive hushåll. Detta leder till att fler hushåll än kommer att debiteras avgift, eftersom avgiftsutrymmet kommer att öka för de kommuner som beräknar och debiterar avgiften för endast det hushåll där barnet är folkbokfört. 13Se mer i avsnitt 10.3.7 ovan om hur avgiften beräknas utifrån platsinnehavs- respektive folkbokföringsprincipen. 14Detta innebär bl.a. att en konventionsstat ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att barnet skyddas mot alla former av diskriminering pga. föräldrars, vårdnadshavares eller familjemedlemmars ställning. Konsekvenser av utredningens förslag visar att för kommunerna innebär förslaget med ytterligare ett hushålls inkomster i avgiftsunderlaget, att avgiftsutrymmet enbart kan bli högre och därmed kommer kostnadstäckningen inom området för förskola och fritidshem att öka. De kommuner som tillämpar folkbokföringsprincipen kommer att behöva inkomstuppgifter från fler hushåll. Det innebär en ökad administration i och med att avgiftsunderlaget måste han- teras, t.ex. genom kontroller och avstämningar. Kommunerna kan också behöva göra vissa anpassningar av exempelvis interna admi- nistrativa rutiner och extern information. Med tanke på att intäk- terna i form av avgift kommer att öka anser utredningen att den ökade administrationskostnaden vara finansierad. Förslaget påverkar inte det kommunala självbestämmandet, vil- ket behandlas mer utförligt i avsnitt 13.5.3. 15.10.3 Konsekvenser för jämställdheten Utredningens förslag möjliggör att barnets båda föräldrar i större utsträckning kan ta ekonomiskt ansvar på lika villkor för barnet. Detta bör öka delaktigheten för båda föräldrar att dela på ansvar och omsorgen av barnet och därmed öka jämställdheten mellan föräldrar. 15.11Samarbetssamtal om ekonomiska frågor som rör barnet De kommunala samarbetssamtalen föreslås även behandla ekono- miska frågor som rör barnet. Samarbetssamtal ska erbjudas gifta föräldrar i samband med ansökan om äktenskapsskillnad. För sam- boföräldrar och föräldrar som aldrig har levt ihop bör erbjudande om samarbetssamtal ske genom utökad information via kommu- nernas egna informationskanaler samt genom uppdaterad informa- tion från . Ett utbildningsmaterial för kompetens- utveckling av personal föreslås tas fram av i samråd med och . Konsekvenser av utredningens förslag 15.11.1 Konsekvenser för enskilda Föräldrar till närmare 50 000 barn separerar . genomfördes samarbetssamtal avseende cirka 19 400 barn.15 Många föräldrar använder på eget initiativ, eller efter domstols förord- nande, samarbetssamtalen som ett verktyg för att söka komma överens i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge om barnet. Detta talar enligt utredningen starkt för att samarbetssamtalen ut- gör en naturlig arena för föräldrar att också samtala och försöka enas i andra till föräldraansvaret kopplade frågor, framför allt frågor som rör barnets försörjning och fördelning av kostnader för barnet. Genom att även ekonomiska frågor kring barnet föreslås ingå i samarbetssamtalen kommer föräldrars önskemål att få samlad in- formation i dessa frågor i samband med en separation att uppfyllas. Ekonomiska frågor i samarbetssamtalen ger möjlighet att öka barnperspektivet genom en helhetssyn på barnets situation och vad som ingår i föräldraansvaret eftersom föräldrarnas gemensamma försörjningsansvar kan tydliggöras och behandlas under samtalen. Det ger också föräldrarna bättre underlag att fatta väl övervägda beslut i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Därtill har utredningen i flera undersökningar visat att särlevande föräldrar efterfrågar kunskap om barns ekonomi och behov. Samarbetet kring ekonomi är oftare också sämre än samarbetet kring andra frå- gor. Genom att föräldrarna i samband med separationen kan få hjälp med att klargöra de ekonomiska förutsättningar som respektive förälder kommer att ha efter en separation, kan dessutom risken för att barnet ses som bärare av en ekonomisk förmån minska. Att föräldrar får hjälp att komma överens ger utrymme för att minska konflikter och på sätt även till viss del undvika processer i domstol. 15.11.2 Konsekvenser för staten och kommuner Utredningen föreslår att staten erbjuder kommunerna stöd i att utbilda och kompetensutveckla berörd personal i ekonomiska frå- gor som rör barnet genom att tar fram ett utbild- ningsmaterial. Vidare bör uppdaterar sin befintliga information om samarbetssamtal och göra den allmänt tillgänglig på platser som föräldrar i allmänhet besöker i egenskap av föräldra- 15 , Familjerätt 2010. Konsekvenser av utredningens förslag skapet, t.ex. mödra- och barnavårdscentraler, familjecentraler och öppna förskolor. I budgetpropositionen bedömer regeringen att det finns behov av särskilda insatser för att ytterligare stödja föräldrar i deras föräldraskap.16 För detta ändamål anslår regeringen 17,5 mil- joner kronor och respektive 2014. Utredningen menar att förslaget om att inkludera ekono- miska frågor kring barn i samarbetssamtalet bör finansieras via dessa medel. finns det möjlighet att, som nämnts ovan i avsnitt 15.11.1, kostnaderna för domstolsväsendet minskar när färre konflikter behöver lösas i domstol. 15.12 Försöksverksamhet med separationsteam föreslås få i uppdrag att, i samarbete med Försäk- ringskassan, kommuner och landsting, och ett antal kom- muner utveckla och pröva en verksamhet med s.k. separationsteam. 15.12.1 Konsekvenser för enskilda Försöksverksamheten innebär att flera olika huvudmän och profes- sioner samverkar för att gemensamt bistå föräldrar och barn med adekvata insatser utifrån enskilda behov. Syftet med verksamheten ska vara att förebygga, eller mildra, konflikter mellan föräldrar och främja ett fungerande föräldrasamarbete i frågor som rör föräldra- ansvar och omsorg om barnet. Genom den tvärprofessionella in- riktningen underlättas och förenklas föräldrarnas och barnets kon- takt med olika myndighetsföreträdare och professioner, och de be- döms kunna få adekvat och individanpassad hjälp i ett tidigt skede av separationen. Försöksverksamheten bedöms därför kunna ut- göra ett viktigt bidrag till att främja föräldrasamarbete och barnets rätt till en god och trygg uppväxt. Att föräldrar får hjälp att komma överens ger utrymme för att minska konflikter och på så sätt även till viss del undvika processer i domstol. 2010/2011:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 9, Barnrättspolitik anslag 7:3, s. 8. Konsekvenser av utredningens förslag 15.12.2 Konsekvenser för staten och kommuner Utredningen föreslår att får i uppdrag att, i sam- arbete med , Kommuner och Landsting och ett antal kommuner, pröva en verksamhet med s.k. separa- tionsteam. I budgetpropositionen har regeringen bedömt att det finns behov av särskilda insatser för att ytterligare stödja föräldrar i deras föräldraskap.17 För detta ändamål har regeringen anslagit och respektive 2014. Utredningen menar att förslaget om försöksverk- samhet med separationsteam bör finansieras via dessa medel. De kommuner som deltar i försöksverksamheten bör enligt utredningens förslag få ersättning för kostnader under försöket. finns det möjlighet att, som nämnts ovan i avsnitt 15.12.1, kostnaderna för domstolsväsendet minskar när färre kon- flikter behöver processas i domstol. 15.12.3 Konsekvenser för jämställdheten Försöksverksamheten bedöms kunna utgöra ett viktigt bidrag till att främja föräldrasamarbete. Att särlevande föräldrar samarbetar ökar förutsättningarna för att dela på det gemensamma föräldra- ansvaret och omsorgen av barnet efter förmåga och på lika villkor. 15.13 Föräldraportal och barnbudget Utredningen föreslår att får i uppdrag att eta- blera en webbaserad föräldraportal med information och stöd till föräldrar i frågor som rör föräldraansvar, barns ekonomi och för- sörjning samt andra närliggande frågor. Vidare föreslås få i uppdrag att, i samråd med , pröva behovet av ett administrativt barnbud- getverktyg, och om ett behov bedöms föreligga, utveckla ett webb- baserat verktyg för att åskådliggöra ekonomiska frågor rörande barnet. Ett sådant verktyg kan med fördel rymmas i föräldra- portalen. 17 Anförd proposition, s. 8. Konsekvenser av utredningens förslag 15.13.1 Konsekvenser för enskilda Genom förslaget om en föräldraportal kan föräldrar få tillgång till samlad information om vart man kan vända sig i samband med en separation, eller till vem man kan ställa frågor eller få hjälp av när man inte lever tillsammans med barnets förälder. En portal kan ge föräldrar mer kunskap om rättigheter och skyldigheter i frågor som rör föräldraskapet och föräldraansvar i allmänhet, men även i frågor om underhåll och försörjningsansvar för barnet, samt stöd för att kunna beräkna underhållsbidrag. Detta kommer sannolikt bidra till att den ekonomiska situationen kan förbättras för barn. Dessutom kommer samarbetet mellan föräldrar i dessa och andra närliggande frågor att underlättas genom förbättrad kunskap och information. En föräldraportal med därtill hörande barnbudgetverktyg har även fördelen att alla föräldrar har tillgång till samma information på en och samma plats. Initialt innebär förslaget uppstartskostnader för föräldraportalen. bör det bli en plats där information från myndigheter och andra instanser på ett naturligt vis kan samordnas och spridas till föräldrar. Även kostnader för att etablera en föräldraportal kan finansieras genom de medel som regeringen har anslagit i budget- propositionen för att ytterligare stödja föräldrar i deras föräldraskap.18 () föreslås få i uppdrag att utveckla en mätmetod som tar hänsyn till barns växelvisa boende. Mätningarna bör göras och ingå som en naturlig del i den officiella statistiken. 18 Anförd proposition, s. 8. Konsekvenser av utredningens förslag 15.14.1 Konsekvenser för samhället Statistiken syftar till att ge en bild av verkligheten. Om statistiken inte tar hänsyn till att ungefär en tredjedel av barn med särlevande föräldrar bor växelvis, utan i stället antar att barn antingen bor till- sammans med båda sina föräldrar i ett gemensam hushåll, eller enbart hos en förälder, blir verklighetsbilden felaktig. Om statisti- ken tar hänsyn till att barn bor växelvis kommer den bättre kunna beskriva verkligheten Dessutom utgör statistiken då ett bättre underlag för bl.a. politiska beslut inom en rad välfärdsområden, däribland de familjekonomiska stöden. Utredningen bedömer att förslaget att tillse att den offentliga stati- stiken även inrymmer relevanta uppgifter om barn till särlevande föräldrar och särlevandehushåll, ryms inom SCB:s befintliga upp- drag. Utredningens bedömning är att detta uppdrag därför inte be- höver finansieras i särskild ordning. , Underhållsstödet – ett rättssystematiskt misstag, till (red. , 1999) s. 17 Andenaes, , Delt bosted for barn etter skilsmisse – en gjenomgang av relevant forskning, Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring, NOVA 2001 Bauserman, , Child Adjustment in Joint-Custody versus Sole-Custody Arrangements – a , vol. 16, no. 1, s. 91, 2002 , , Happy hour? Studies on well-being and time spent on paid and unpaid work, avhandling , , 2008 Duvander, och , , Hur länge spelar pappors föräldraledighet roll? En studie av sambandet mellan pappors föräldraledighet och deras kontakt med sina barn, Social- försäkringsrapport 2009:1 , och , , Foreldremekling, bru- karperspektivet, Forskningsrapport nr 23, 1997 , E och , B, Och du är hos din mamma eller pappa ?, C-uppsats i socialt arbete, uni- versitet 1998 FoU , Medling vid separation, Arbetslivsutvecklings- rapport nr 2004:1 , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), Till mångas nytta, projekt 2008/042 Gähler, , Life After Divorce. Economic, Social and Psy- chological Well-being among Swedish Adults and Children Following Family Dissolution. , , Nya regler om underhållsbidrag över gränserna från för internationell privaträtt, Ny Juridik 2008 Moxnes, og , , Foreldresamarbeid etter skils- misse, Allforsk. Nordea, Synovate-undersökning om familjeekonomi, pressmed- delande från Nordea m.fl., Kommunallagen – Kommentarer och praxis, 2006, 4 uppl barn och ungdomar (RBU), Man måste alltid slåss på byråkraternas planhalva, 1999 Ryrstedt, , Bidrag och särboende föräldrar, Juridisk 2004/05 s. 814 Ryrstedt, , Samarbetssamtal – leder de till en sann överens- kommelse för barnets bästa, eller bara en förhandlingslösning?, 2009, s. 821 , Barnets rätt till båda föräldrarna, 1998 , I skilda världar, Barns upplevelser av skilsmässa – en enkätundersökning, 2007 Rädda barnen, m.fl., Skiljas – barnen berättar, 2008 Schiratzki, , Rättvist underhållsbidrag till barn, Iustus för- lag, 2005 Skevik, og Hyggen, , Samvaersfadrenes situasjon, NOVA 15/02, 2002 Skjørten, , Samlivsbrudd og barnefordeling, 2005 Skjørten, , , og , , Delt bosted for barn, 2007 Makalösa Föräldrar, Eget ansvar – delad glädje, en rapport om konflikter och konfliktlösning mellan föräldrar, 2009 Tornstam, , Separationsbarns boende, Nordisk Socialt Arbeid, 3/1996 Walin-Vängby, , en kommentar del I, kapitel 1–13 , , Barn som bor hos var och en av föräldrarna – skärningspunkt civilrätt/offentlig rätt, Förvaltningsrättslig tid- skrift 2004 s. 329 , , Grown-up children of Divorce, , 2010 , och , Den delade familjen, uni- versitet, 1985 , och , Skiljas men inte från barnen, , 1987 , och , Vuxna skilsmässobarn berättar, Prisma/ , 2002 , Barndom pågår, 2000 , Med barnets bästa i fokus, 2000 , BR 2010:01, Upp till 18 – fakta om barn och ungdom, 2010 Departementspromemoria, Slopat underhållsstöd vid växelvis bo- ende, 2004 , rapport 2009:2 Översyn av rättshjälpslagen – ett regeringsuppdrag Ds 1999:57, Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, Justitiedepar- tementet Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2010:8, Enkelt och effektivt – en om grundtryggheten i välfärdssystemen , Vägledning (2001:9) Underhållsstöd, version, version 5 , Vägledning (2002:20) Vårdbidrag, version 6 , Vägledning (2004:8) Familjeförmåner inom den Europeiska gemenskapen (EU), version 5 Analyserar 2005:1, Råd att umgås Analyserar 2005:14, På egna ben – betalning av barnets underhåll direkt mellan föräldrarna , återrapportering av ett regeringsuppdrag , Utredning om könsneutralt och delat barnbidrag Analyserar 2006:7, Skilda vägar årsredovisning 2008 årsredovisning 2009 årsredovisning 2010 , Rättsligt ställningstagande (2010:4) Familje- medlemsbegreppet avseende föräldrar i samband med familje- förmåner enligt förordning 883/2004 eller förordning 1408/71 , Socialförsäkringsrapport 2011:5, Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll allmänna råd om bestämmande av för- behållsbelopp vid utmätning av lön m.m., KFM A 2006:1 Exe- kution , Förenklad löneutmätning, 2009 NOU 1998:17 Barnefordelingssaker – avgjørelsesorgan, saksbe- handlingsregler og delt bosted, 1998 NOU 2008:9 Med barnet i fokus – en gjennomgang av barnelovens regler om foreldreansvar, bosted og samvær, 2008 1947:220 Förslag till allmänna barnbidrag 1973:47 Angående förbättrade familjeförmåner inom den all- männa försäkringen, m.m. 1978/79:12 om underhåll till barn och frånskilda Prop. 1979/80:1 om 1981/82:216 om förbättringar av vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn m.m. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade 1995/96:208 Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen Prop. 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge Prop. 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag Prop. 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd 2005/06:20 Delat barnbidrag vid växelvis boende, m.m. Prop. 2005/06:99 Nya vårdnadsregler 2007/08:91 Vårdnadsbidrag – familjepolitisk reform 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar 2010/11:1 Budgetpropositionen , RFV Analyserar 2000:3, Delat barnbidrag , RFV Analyserar 2001:2, Underhållsstöd – bidragsskyldiga som är föremål för indrivning , RFV Analyserar 2003:1, Underhållsstöd vid växelvis boende , RFV Analyserar 2004:4, Skilda världar , RiR 2010:22, Underhållsstödet – för barnets bästa? , RiR 2011:17, Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? , Vägledning Barns folkbokföring, version 2 (2009-07- 31) , Promemoria om rättsläget avseende skolskjuts vid växel- vis boende, 2003 2007, Avgifter i förskola och fritidshem 2006. Fördjup- ning av rapport 294 , Nationell strategi för ett utvecklat föräldra- stöd – En vinst för alla, 2009 betänkande, 1996/97:SfU3, Underhålls- stöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. betänkande 2005/06:SfU7, Delat barn- bidrag vid växelvis boende, m.m. allmänna råd (1989:6) om underhållsbidrag till barn, numera upphävda allmänna råd (SOSFS 2003:5) om ekonomiskt bi- stånd allmänna råd (SOSFS 2003:14) om socialnämndens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge 2000:7, Samarbetssamtal – socialt arbete med för- äldrar , Växelvis boende – att bo hos pappa och mamma fast de inte bor tillsammans, 2001 och reviderad version 2004 , bistånd – stöd för rättstil- lämpning och handläggning av ärenden i den kommunala social- tjänsten, 2003 , Barnperspektiv vid handläggning av ekonomiskt bistånd, 2003 , Social rapport , Översyn av riksnormen, 2007 2011, Familjerätt meddelandeblad om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) SOU 1997:116 Barnets bästa i främsta rummet SOU 2001:24 Ur fattigdomsfällan SOU 2001:34 Behovet av ekonomisk statistik SOU 2002:73 Förbättrad statistik om hushållens inkomster SOU 2003:42 Ett reformerat underhållsstöd SOU 2005:43 Barnets bästa, föräldrars ansvar SOU 2008:74 Rätt och riktigt – åtgärder mot felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen SOU 2008:82 Vägen tillbaka för överskuldsatta SOU 2009:75 Folkbokföringen SOU 2010:59 Underhållsskyldighet i internationella situationer , Tid för vardagsliv, 2003 2005, Barns villkor, , rapport 110 , Temarapport 2009:2, Barn – En be- skrivning av barns villkor med som utgångs- punkt , återrapportering av regeringsuppdrag , Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag, statistik för perioden – , återrapportering av ett regeringsuppdrag , Jämställt föräldraskap , återrapportering av ett regeringsuppdrag , Ekonomisk standard för separerade föräldrar och deras barn , Lagens ramar kring avgifter inom för- skola, fritidshem m.m., 2001 NJA 1985 s. 768 NJA 1985 s. 781 NJA 1990 s. 205 NJA 1991 s. 40 NJA 1992 s. 550 NJA 1993 s. 679 NJA 1994 s. 226 NJA 1995 s. 297 NJA 1998 s. 267 RÅ 2007 ref. 26 RÅ 2008 ref. 34 RÅ 2008 ref. 71 Mål nr T 1419-09 () Mål nr 1899-02, 1901-02 (Länsrätten i ) Översyn av hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan En särskild utredare ska granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn, påverkar och stödjer en fungerande försörjning och omsorg om barnet när dess föräldrar inte lever tillsammans. Utredaren ska vidare analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut rörande vård- nad, boende, umgänge samt fördelningen av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. I analysen ska även kostnader relaterade till barnet tas upp, exempelvis möjligheterna till fördelningen av avgifter för förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Hur existe- rande regelverk underlättar eller försvårar samarbete mellan föräld- rarna ska kartläggas. Utredaren ska kartlägga och analysera föräldrars uppfattning om förutsättningarna för balans mellan arbete och omsorg om barnet. Hur fördelningen sker, även mellan föräldrarna, och vilka grunder den baseras på ska framgå. Utredaren ska vid behov föreslå förbättringsåtgärder, regelför- ändringar och andra åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsammans. Utgångspunkterna för utredaren är att föräldrar har ett gemen- samt ansvar för att ta hand om och försörja sitt barn och att ett väl- fungerande samarbete dem emellan gagnar barnet. Föräldrarna ska sätta barnets bästa främst exempelvis vad gäller frågor om eko- nomi, vårdnad, umgänge och boende efter en separation. Utredaren ska redovisa uppdraget . Problembeskrivning och behovet av översyn Av ca 1,9 miljoner barn och ungdomar i åldrarna 0–bor , eller ca 500 000 barn, tillsammans med en av föräld- rarna. Efter en separation är det vanligast att barnet bor med en av föräldrarna (), och det är då oftast med mamman. Unge- fär av barnen bor mest med den ena föräldern men en viss del av tiden med den andra. Cirka vart femte barn till sepa- rerade föräldrar bor växelvis hos båda föräldrarna. Även i de fall barnet bor hos en av föräldrarna är det ändå vanligt att barnet träf- far den andra föräldern regelbundet. (SCB, ULF-undersökningen, 2005) Beträffande ekonomiska förhållanden, se avsnitt Samarbete om tid, balans mellan förvärvsarbete och omsorg om barnet, s 7. Efter en separation finns ett stort antal frågor, som berör det gemensamma barnet och som föräldrarna behöver komma överens om. Det kan gälla frågor om vårdnad, boende, umgänge och även kostnadsansvaret för barnet. Vårdnad och boende för barnet är i flera fall viktiga kriterier för att komma i fråga för de familjepoli- tiska stöden.