sou · GYB390d2 · 2011-01-01 00:00:00 — Bolagen kan i stället direkt ta nästa steg i för- farandet, nämligen underrättelserna till borgenärerna om fusionen. 15.2.3Jämförelser med viss nordisk rätt I den finska lagen om andelslag finns bestämmelser om fusion som i stor utsträckning motsvarar bestämmelserna i den svenska förenings- lagen. Det finns dock en del skillnader som är intressanta för våra överväganden om utformningen av föreningslagens fusionsregler. Enligt finsk rätt kan det utgå fusionsvederlag i samband med fusionen. I lagen om andelslag anges att det överlåtande andelslagets med- lemmar som fusionsvederlag får andelar i det övertagande andels- laget. Fusionsvederlaget kan också bestå av pengar, annan egendom eller åtaganden (se 16 kap. 1 § lagen om andelslag). 8 Se SOU 1992:83 s. 168 och 338 f. samt prop. 1993/94:196 s. 179. Upplösning av ekonomiska föreningar egendom kan vara s.k. tilläggsandelar eller placeringsandelar i andels- laget.9 Som en konsekvens av att fusionsvederlag ska utgå är även bestämmelserna om fusionsplanens innehåll utförligare än de svenska reglerna om fusionsplanen. Ägarnas beslut om fusion Ett beslut om fusion fattas i överlåtande andelslag av andelsstämman. Om det är fråga om fusion mellan mor- och dotterföretag (s.k. dottersammanslutningsfusion) kan dock styrelsen i det överlåtande företaget besluta om fusionen. När det gäller det övertagande andelslaget är det som huvud- regel tillräckligt att beslutet fattas av styrelsen i andelslaget. För andra beslut än beslut om dottersammanslutningsfusion gäller dock att beslutet ska fattas av andelsstämman, om det begärs av medlemmar med av samtliga medlemmars sammanlagda röstetal eller det mindre röstetal som anges i stadgarna. Ett överlåtande andelslags borgenärer har rätt att motsätta sig en fusion vid ett förfarande som innefattar kallelse på andelslagets borgenärer. Lagen innehåller dessutom bestämmelser som ger visst skydd för borgenärerna i ett övertagande andelslag. Om det av det revisorsyttrande som ska fogas till fusionsplanen framgår att fusionen kan äventyra betalningar till det övertagande andelslagets borge- närer, ska även dessa borgenärer omfattas av kallelseförfarandet (se 16 kap. 6 § lagen om andelslag). ska registrera fusionen om ingen borgenär har motsatt sig den eller om borgenärerna enligt en domstols dom har fått betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar (se 16 kap. 15 § lagen om andelslag). Om en borgenär har motsatt sig fusionen, ska registermyndigheten underrätta andelslaget om detta. Frågan om fusion förfaller om inte andelslaget inom en månad visar att det har väckt talan för fastställelse av att borgenären har fått betalning eller betryggande säkerhet för sin fordran eller om inte andelslaget och borgenären gemensamt begär att behandlingen av ärendet hos registermyndigheten ska skjutas upp. 9 Se RP 176/2001 rd s. 162. Upplösning av ekonomiska föreningar Styrelserna i de andelslag som deltar i fusionen ska utse en eller flera revisorer med uppgift att till varje andelslag som deltar i fusionen avge ett yttrande över fusionsplanen. I yttrandet ska bedömas om fusionsplanen ger riktiga och tillräckliga uppgifter om grunderna för bestämmande av fusionsvederlaget och om fördelningen av veder- laget. I yttrandet till det övertagande andelslaget ska dessutom ut- redas om fusionen kan äventyra betalningen av andelslagets skulder (se 16 kap. 4 § lagen om andelslag). Ingen registrering av fusionsplanen Den finska lagen kräver inte att fusionsplanen ska registreras och kungöras innan den kan prövas på andelsstämman. Skälet för detta uppges i lagens förarbeten vara att registreringen inte är nödvändig för att informera delägarna, eftersom dessa får information genom den kallelse som ska skickas ut en månad före andelsstämman. Vidare anges att det krav på registrering som återfinns i den finska aktiebolagslagen är föranlett av bestämmelser i tredje bolags- direktiv (fusionsdirektivet), vilket inte är tillämpligt för andelslag.10 Varje medlem i det övertagande samvirkeforetaket ska genom fusionen bli medlem i det övertagande samvirkeforetaket. Därutöver kan fusionsvederlag utgå och det ska i så fall som huvudregel fördelas mellan medlemmarna baserat på deras omsättning med foretaket. Fusionsvederlaget till medlemmarna i det överlåtande foretaket får dock inte stå i missförhållande till de värden som det överlåtande samvirkeforetaket har tillfört det övertagande samvirkeforetaket genom fusionen (se 8 kap. 106 § samvirkelova). 10 Se RP 176/2001 rd s. 162. Upplösning av ekonomiska föreningar Ägarnas beslut om fusion Beslut om fusion ska fattas av årsmötet i varje deltagande samvirke- foretak (se 8 kap. 103 § samvirkelova). Det är alltså inte ens i det övertagande samvirkeforetaket tillräckligt att beslutet fattas av styr- elsen. Varje samvirkeforetak som deltar i fusionen ska anmäla beslut om fusionen till registreringsmyndigheten. Myndigheten kungör beslutet och underrättar borgenärerna i respektive foretak om att de kan motsätta sig fusionen . Regleringen skyddar också det övertagande samvirkeforetakets borgenärer. Den danska lagen om erhvervsdrivende virksomheder innehåller bl.a. bestämmelser om fusion mellan andelsselskab (se 6 a kap. 21 a § i den lagen). Genom fusionen blir medlemmarna i det överlåtande andelsselskabet medlemmar i det övertagande selskabet. Beslut om fusion fattas i det överlåtande andelsselskabet av generalförsam- lingen med de majoritetsregler som gäller för beslut om stadgeänd- ring. I det övertagande andelsselskabet fattas beslutet som huvud- regel av selskabets högsta ledningsorgan. När det gäller de närmare detaljerna vid ett fusionsförfarande hänvisar den danska lagen till bestämmelserna i 15 kap. aktieselskabs- loven. Dessa ska tillämpas analogt med nödvändiga anpassningar till förhållanden som är speciella för andelsselskab. Fusionsreglerna inne- bär i korthet att det ska upprättas en fusionsplan med visst innehåll och att planen ska ges in till registreringsmyndigheten för offentlig- görande. Det ska också lämnas en förklaring från revisorerna att borgenärerna i samtliga involverade selskaber får antas vara tillräck- ligt säkrade efter fusionen.11 11 Se J. , Erhvervsdrivende virksomheder – en lovkommentar, 2 udg., s. 187. Upplösning av ekonomiska föreningar Förändringar i ägarkretsen och fusionsvederlag Bedömning: Medlemmarna i den eller de överlåtande förening- arna bör även i fortsättningen bli medlemmar i den övertagande föreningen. Förslag: I lagen införs bestämmelser om att fusionsvederlag kan utgå till de medlemmar vars rättigheter minskar i värde genom fusionen. I de fall fusionsvederlag ska utgå ska detta framgå av fusionsplanen. Föreningslagen bygger, som har nämnts, på principen att det vid fusion inte sker någon förändring i medlemskretsen. I stället blir medlemmarna i den överlåtande föreningen utan vidare medlemmar i den övertagande föreningen. Syftet med en fusion mellan ekonomiska föreningar är i första hand att föra över den överlåtande föreningens medlemmar till den övertagande föreningen och först i andra hand att föra över den överlåtande föreningens tillgångar.12 En första fråga är om detta bör gälla även i fortsättningen. Minoritetsskyddsaspekter talar starkt för att medlemmarna i en överlåtande förening bör bli medlemmar i den övertagande fören- ingen. För medlemmen kan medlemskapet ha en avsevärd ekono- misk betydelse och ett mistat medlemskap skulle kunna innebära kännbara ekonomiska förluster. Dessutom skulle ett fusionsbeslut som innebär att några, men inte alla, medlemmar i en överlåtande förening blir medlemmar i den övertagande föreningen komma i konflikt med likhetsprincipen. Av dessa skäl bör lagen även i fort- sättningen undantagslöst kräva att samtliga medlemmar i den över- låtande föreningen genom fusionen blir medlemmar i den övertagande föreningen. En annan fråga är om föreningslagen bör tillåta att det lämnas fusionsvederlag från någon av de föreningar som deltar i fusionen till medlemmarna i någon av de andra deltagande föreningarna. Det är givet att den som genom fusion blir medlem i en förening, i vilken han eller hon dittills inte har varit medlem, i och med fusionen förvärvar en andel i denna förening, en andel som regelmässigt betingar ett visst ekonomiskt värde. Men bör det även vara möjligt 12 Se prop. 1951:34 s. 188. Upplösning av ekonomiska föreningar att vid fusionen bestämma att något slag av särskild ekonomisk kompensation ska betalas från någon av de berörda föreningarna till en eller flera grupper av medlemmar? Det förekommer redan att ersättning lämnas till medlemmarna i någon av föreningarna för att utjämna förmögenhetsförhållanden, exempelvis så att dessa med- lemmar får ett högre och förmånligare avräk- ningspris för levererade produkter. Ett sådant tillvägagångssätt torde inte stå i strid med gällande rätt. Behovet av att utge någon form av tilläggsvederlag torde främst göra sig gällande i de fall där värdet av en andel i den övertagande föreningen understiger värdet av en andel i en överlåtande förening. Det är enligt vår mening rimligt att medlemmarna i en överlåtande förening i detta läge kan kompen- seras för den förmögenhetsminskning som fusionen innebär för dem. Det är emellertid inte endast medlemmarna i den överlåtande fören- ingen som kan hamna i ett sämre läge efter en fusion. Även värdet av en andelsrätt i en övertagande förening kan minska genom en fusion. Exempelvis kan en förening som genom absorption tillförs en annan förenings samtliga tillgångar och skulder hamna i ett mer ansträngt ekonomiskt läge, vilket kan inverka negativt på värdet av en andelsrätt i föreningen. Även i denna situation kan därför en kompensation vara berättigad. Det praktiska behovet av sådana utjämningsmekanismer talar starkt för att föreningslagen bör ge utrymme till fusionsvederlag. En sådan ordning överensstämmer för övrigt med den finska respektive den norska lagen. Det bör därför införas bestämmelser om att fusionsvederlag kan lämnas. Fusionsvederlag bör kunna lämnas i pengar. ges, som anförts, kompensation även i annan form. Det saknas anledning att inskränka möjligheterna till sådan kompensation. Även annan förmögenhetsöverföring bör därför vara möjlig, t.ex. genom att medlemmarna i övertagande förening ges ett högre avräknings- pris eller tillgodoförs förlagsandelar i den över- tagande föreningen. Det ligger i sakens natur att ett sådant fusionsvederlag i princip inte bör vara större än att värdet av medlemmens andel efter fusionen tillsammans med ett eventuellt utgående fusionsvederlag motsvarar värdet av hans eller hennes andel före fusionen. Vederlag bör givet- vis inte kunna användas för att gynna vissa medlemmar på andras bekostnad. I den norska lagen kommer detta till uttryck i en sär- skild bestämmelse. Enligt vår mening följer detta dock redan av likhetsprincipen och behöver inte utsägas särskilt i lagen. Upplösning av ekonomiska föreningar Våra överväganden i denna del medför att fusionsplanen även för ekonomiska föreningar bör innehålla uppgifter om vad som ska gälla för fusionsvederlag, om ett sådant ska betalas (jfr 23 kap. 7 § 2 och 3 aktiebolagslagen). Vidare bör – när fusionsvederlag ska betalas – revisorerna även uttala sig i fråga om detta och om grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt (jfr 23 kap. 11 § aktiebolagslagen), se vidare nedan. Ägarnas godkännande av fusionsplanen Förslag: I lagen införs en möjlighet för en minoritet om av de röstberättigade i den övertagande föreningen att begära att fusionsplanen ska underställas föreningsstämman i den föreningen. Som redan nämnts är det inte nödvändigt att föreningsstämman i den övertagande föreningen godkänner fusionsplanen. I en över- tagande förening krävs endast att planen godkänns av föreningens styrelse. Frågan om fusionsplanen ska underställas föreningsstämman även i den övertagande föreningen behandlades i det lagstiftningsarbete som föregick den nuvarande föreningslagen. Kooperationsutred- ningen lade då ett förslag om att fusionsplanen skulle godkännas även av föreningsstämman i den övertagande föreningen. Syftet med förslaget var att ge den föreningens medlemmar möjlighet att för- hindra en betungande sammanslagning med en förening som var underlägsen på tillgångssidan.13 menade att en fusion mellan två föreningar kunde bli väl så ingripande i medlemmarnas möjligheter att få sina ekonomiska intressen tillgodo- sedda i den övertagande föreningen som i den överlåtande föreningen. Som exempel nämndes situationen att om den överlåtande fören- ingen hade en nedsliten produktionsapparat, som snart måste ut- rangeras, skulle fusionen innebära att ett större antal medlemmar utnyttjade den övertagande föreningens produktionskapacitet. Detta kunde medföra att den övertagande föreningens effektivitet, åtmin- stone kortsiktigt, sjönk, med risk för att en medlem fick lägre 13 Se SOU 1984:9 s. 271. Upplösning av ekonomiska föreningar ersättning för sin medverkan i föreningen och att föreningens gott- görelser till medlemmarna påverkades negativt.14 förslag genomfördes inte. I förarbetena till den nuvarande föreningslagen sades att en fusion, från den över- tagande föreningens synpunkt, är en affärstransaktion bland andra.15 I senare lagstiftningsärenden har liknande bedömning gjorts, varvid har framhållits att en fusion inte i lika hög grad påverkar med- lemmarnas rättigheter och status i en övertagande förening jämfört med en överlåtande förening.16 Det kan inte förnekas att en fusion ibland, för den övertagande föreningen, utgör enbart en affärstransaktion bland andra. I det en- skilda fallet kan emellertid en fusion få mycket betydande konse- kvenser även för medlemmarna i övertagande förening och det är därför inte orimligt att de har ett mera direkt inflytande över be- slutet än de har . Vårt förslag om fusionsvederlag innebär dessutom att en övertagande förening i samband med en fusion kan bli tvungen att betala ut medel till medlemmarna i den andra föreningen. Även detta talar för att medlemmarna i den övertag- ande föreningen bör ha större inflytande över fusionen. En sådan möjlighet finns också i såväl norsk som finsk föreningsrättslig lag och i aktiebolagslagen. Det berättigade intresset av att kunna utöva inflytande på fusionsbeslutet är dock betydligt mindre i den över- tagande föreningen än i en överlåtande förening. Det bör därför inte finnas något generellt krav på ett stämmobeslut i den över- tagande föreningen. För föreningsstämmans beslut i frågan bör i stället krävas att detta initieras av en viss andel bland föreningens röstberättigade. Motsvarande reglering i aktiebolagslagen är väl ägnad att överföras till föreningslagen. Enligt vår mening bör alltså föreningslagen anpassas till vad som gäller enligt aktiebolagslagen i fråga om ägarnas godkännande av fusionsplanen. Detta innebär att röstberättigade som innehar av det totala antalet röster i övertagande bolag bör ha rätt att påkalla att frågan om godkännande av fusionsplanen prövas av föreningsstämman. 14Se SOU 1984:9 s. 272 f. 1986/87:7 s. 231. 2005/06:150 s. 125 och prop. 2007/08:15 s. 79. 2005/06:150 s. 125 kon- staterades att det finns anledning att se olika på minoritetsskyddet för medlemmar i en över- tagande förening jämfört med medlemmar i en överlåtande förening. Det skyddsintresse som gör sig gällande för medlemmar i en övertagande förening sades vara svagare än för med- lemmarna i överlåtande förening. Även i prop. 2007/08:15 s. 79 framhölls att en fusion inte kan anses vara lika ingripande för den övertagande föreningens medlemmar som för med- lemmarna i en överlåtande förening. Upplösning av ekonomiska föreningar Förslag: Borgenärerna i samtliga föreningar som deltar i fusionen ska underrättas om en förestående fusion. Även övertagande förenings borgenärer ska ha rätt att motsätta sig att fusions- planen verkställs. Om revisorerna i yttrande över fusionsplanen har uttalat att de inte har funnit att fusionen medför någon fara för den övertagande föreningens borgenärer, ska dock dessa borge- närer inte behöva underrättas. Enligt gällande rätt finns det, som har konstaterats, inga särskilda bestämmelser om skydd för den övertagande föreningens borgenärer. Dessa borgenärer ska således inte underrättas om fusionen och de har inte heller rätt att motsätta sig dess genomförande. Inte heller ska revisorna vid sin granskning uttala sig om eventuella risker för den övertagande föreningens borgenärer. Frågan om borgenärsskyddsreglerna i föreningslagen bör ges ett vidare tillämpningsområde har diskuterats i tidigare förarbeten.17 Det har då uttalats att frågan om bestämmelserna även ska skydda borgenärerna i övertagande förening bör ses mot bakgrund av de borgenärsskyddsbestämmelser som föreningslagen i övrigt innehåller. Vi har behandlat frågan om borgenärsskydd vid värdeöverföringar från en förening i avsnitt 14. Värdeöverföringar i samband med fusion omfattas dock inte av de föreslagna bestämmelserna. De skäl som har angetts för att låta aktiebolagslagens borgenärs- skyddsregler gälla även övertagande bolags borgenärer gör sig emeller- tid gällande även i fråga om ekonomiska föreningar. Således kan en övertagande förening genom övertagandet av de överlåtande förening- arnas skulder få en försämrad soliditet och likviditet, vilket kan på- verka borgenärernas möjligheter att få betalning för sina fordringar. Behovet av borgenärsskyddsregler blir dessutom ännu större om det, som vi föreslagit, införs en möjlighet att som ett led i fusionen betala ut medel från den ena eller andra föreningen såsom fusions- vederlag. Exempelvis bör ett fusionsvederlag som ska betalas till med- lemmarna i en överlåtande förening inte få försämra möjligheterna för den övertagande föreningens borgenärer att få betalt; i vart fall bör detta inte accepteras utan att dessa borgenärer får en möjlighet att invända mot fusionen. 17 Se prop. 2007/08:15 s. 74. Upplösning av ekonomiska föreningar Föreningslagens regler bör därför innefatta ett visst skydd även för den övertagande föreningens borgenärer. En anpassning till vad som gäller för aktiebolag bör därför ske också i detta avseende. Utformningen av borgenärsskyddsreglerna i aktiebolagslagen fram- står som väl lämpade även för ekonomiska föreningar. Regelverket bör därför utformas på följande sätt. En övertagande förening ska – precis som en överlåtande förening – underrätta sina borgenärer om fusionen. ska kalla dessa borgenärer i samband med kallelseförfarandet. Borgenärerna ska ha rätt att motsätta sig fusionen. Någon skyldighet att underrätta en övertagande förenings borgenärer ska dock inte finnas om en revisor har uttalat att han eller hon inte har funnit att fusionen innebär någon fara för denna förenings borgenärer (jfr 23 kap. 19 och 22 §§ aktiebolagslagen). I så fall ska dessa borgenärer inte heller ha rätt att motsätta sig fusionen. Förslag: Revisorsgranskningen av fusionsplanen ska även inne- fatta en granskning av fusionsvederlaget och att grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt. En revisor som granskar fusionsplanen ska vara auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Mot bakgrund av våra förslag om att fusionsvederlag ska kunna utgå och om ökat borgenärsskydd bör revisorsgranskningen av fusionsplanen vara mer omfattande än vad som är fallet . Som har nämnts anser vi att revisorsyttrandet, i de fall då fusionsvederlag ska utgå, bör innefatta även ett uttalande om detta och om huruvida grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt. I yttrandet bör då också – på mot- svarande sätt som är föreskrivet i 23 kap. 11 § första stycket aktie- bolagslagen – anges vilka värderingsmetoder som har använts vid värderingen av föreningens tillgångar och skulder. Vidare bör det vid en fusion genom absorption av yttrandet fram- gå om revisorn har funnit att fusionen medför fara för att borge- närerna i den övertagande föreningen inte ska få sina fordringar be- talda (jfr 23 kap. 11 § andra stycket 1 aktiebolagslagen). Upplösning av ekonomiska föreningar I aktiebolagslagen uppställs ett krav på att den revisor som granskar fusionsplanen ska vara auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Även i detta avseende bör fören- ingslagen anpassas efter aktiebolagslagen. Detta ligger väl i linje med vad vi har föreslagit om revision i ekonomiska föreningar (se avsnitt 11). Skyddet för innehavare av särskilda rättigheter Förslag: Det införs en rätt för innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande förening att få minst mot- svarande rättigheter i den övertagande föreningen. Detta ska dock inte gälla om innehavaren enligt fusionsplanen har rätt att få sina värdepapper inlösta av den övertagande föreningen. Aktiebolagslagens bestämmelser om skydd för särskilda rättighets- havare har, som ovan nämnts, sitt ursprung i det tredje bolags- rättsliga direktivet. Detta direktiv är inte tillämpligt på ekonomiska föreningar. nödvändiggör alltså i och för sig inte att det införs en motsvarande bestämmelse i föreningslagen. I ekonomiska föreningar utgörs de särskilda rättighetshavarna främst av innehavare av förlagsandelar. I föreningslagen sägs att det i fusionsplanen ska anges vilka rättigheter i den övertagande fören- ingen som ska tillkomma innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande förening eller vilka åtgärder som ska vidtas till förmån för innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter. Detta innebär dock inte utan vidare att innehavare av förlagsandelar efter fusionen har samma rättigheter i den övertagande föreningen som de hade i den överlåtande föreningen. Enligt vår mening finns det emellertid inget rimligt skäl att ge innehavare av särskilda rättig- heter i en ekonomisk förening en mindre skyddad position än vad som är fallet i ett aktiebolag. Det bör därför i den nya förenings- lagen tas in bestämmelser om att innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande förening ska ges minst motsvar- ande rättigheter i den övertagande föreningen. Bestämmelserna bör ges samma utformning som de motsvarande bestämmelserna i aktie- bolagslagen. Upplösning av ekonomiska föreningar Förenklat förfarande för fusion Förslag: Vid fusion där alla medlemmar i samtliga deltagande föreningar har undertecknat fusionsplanen ska det inte krävas vare sig att fusionsplanen registreras eller att den underställs föreningsstämmans beslut. Det förenklade fusionsförfarande som aktiebolagslagen erbjuder och som har beskrivits ovan (se avsnitt 15.2.2), torde ha praktisk be- tydelse främst när de inblandade bolagen har en eller ett fåtal ägare. Så är vanligtvis inte fallet vid fusion mellan ekonomiska föreningar. Det har därför tidigare ansetts att nyttan av motsvarande bestäm- melser om förenklat fusionsförfarande i föreningslagen är begränsad.18 Vi har i och för sig förståelse för denna synpunkt. Vid merparten av alla fusioner torde det vara lämpligast att fusionsplanen behandlas på föreningsstämman med de krav på visst kallelseförfarande som uppställs i lagen. Det kan dock förekomma fusioner mellan ekonomiska föreningar där ett förfarande av det slag som aktiebolagslagen tillåter skulle innebära en inte obetydlig förenkling; så blir i synnerhet fallet när det är fråga om fusioner mellan föreningar med få medlemmar. Med rätt utformning kan ett sådant förfarande bara ge fördelar för de berörda föreningarna och medlemmarna. Enligt vår mening bör därför även föreningslagen innehålla bestämmelser om ett förenklat fusionsförfarande. De moment som, vid ett förenklat fusionsförfarande enligt aktie- bolagslagen, får underlåtas är dels registreringen och kungörandet av fusionsplanen före bolagsstämmans beslut, dels bolagsstämmans behandling av fusionsplanen.