sou · GZB368 · 2011-10-21 00:00:00 — Företag som vill bedriva motsvarande verksamhet inom ramen för försäkringsrörelse måste fortsätta att bedriva verksamheten i för- säkringsföretagsform, och då också följa bestämmelserna i . 17.6.2Tillståndspliktig rörelse och tjänstepensionsklasser Utredningens förslag: Tjänstepensionsrörelse får drivas bara efter tillstånd. Förutsättningarna för tillstånd ska i sak motsvara dagens krav i FRL. Tillstånd ska avse en eller flera av följande tjänstepensions- klasser: 3.huvudförmån som är anknuten till fonder vilka förvaltas av den som har rätt att driva fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder (fondanknuten tjänstepen- sionsförmån). Skäl för utredningens förslag: I artikel 9 i Tjänstepensionsdirek- tivet finns bestämmelser om villkor för att få bedriva verksamhet som tjänstepensionsinstitut. Direktivets krav är uppfyllda genom den nuvarande regleringen i FRL5, som föreslås bli överflyttad till den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Den nuvarande regleringen av försäkringsklasser föreslås få sin motsvarighet i olika tjänstepensionsklasser. Genom en indelning av tjänstepensionsförmånerna i tillståndsklasserna huvudförmåner 2004/05:165 s. 137 ff och s. 207. respektive tilläggsförmåner kan den nuvarande möjligheten att till- lämpa vissa av bestämmelserna om skadeförsäkring på tilläggsför- säkringar samt s.k. korta sjukförsäkringar och olycksfallsförsäk- ringar6 få sin motsvarighet i tjänstepensionsregleringen. Utredningen föreslår också att det ska finnas en särskild tjänste- pensionsklass för huvudförmåner som är anknutna till fonder vilka förvaltas av den som har rätt att driva fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder (fondanknuten tjänstepensions- förmån). Den föreslagna tjänstepensionsklassen har sin motsvarig- het i försäkringsklassen fondförsäkring. Genom att införa en sär- skild tjänstepensionsklass för fondanknuten tjänstepensionsförmån kan de nuvarande särskilda bestämmelserna om placering av till- gångar motsvarande fondförsäkringsåtaganden få sin motsvarighet i tjänstepensionsregleringen. Utredningens förslag: Tjänstepensionsföretag ska ha möjlighet att avge återförsäkring, men inte ha möjlighet att bedriva rörelse som avser mottagen återförsäkring. Skäl för utredningens förslag: Enligt nuvarande FRL avses med återförsäkring verksamhet som består i att överta risker som över- låts av ett försäkringsföretag eller av en utländsk försäkringsgivare. Definitionen har sin grund i artikel 2.1 a) i återförsäkringsdirek- tivet7. Utifrån en strikt bokstavstolkning av definitionen torde det inte vara fråga om återförsäkring i det fall ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag övertar risker från ett tjänstepensionsföre- tag, som inte är ett försäkringsföretag. En första fråga är därför om den nuvarande regleringen ska anses innebära att tjänstepensionsföretag inte får avge återförsäk- ring, dvs. att överlåta risk till ett försäkringsföretag. Utredningen gör här bedömningen att en sådan tolkning av bestämmelserna skulle föra alltför långt, eftersom det inte finns något som hindrar ett tjänstepensionsföretag från att istället teckna en motsvarande direktförsäkring hos ett försäkringsföretag. En strikt tolkning av 1 kap. 6 § andra stycket FRL. 7Europaparlamentets och rådets direktiv /68/EG om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv /239/EEG och 92/49/EEG samt direktiven /78/EG och 2002/83/EG (EGT L 323, 9.12.2005 s. 1, Celex 32005L0068). definitionen skulle alltså få den effekten att tjänstepensionsföreta- gens eventuella avgivna återförsäkring skulle vara förbehållen för- säkringsföretagen, trots att det finns företag som bara bedriver just återförsäkringsverksamhet. Mot denna bakgrund gör utredningen bedömningen att tjänstepensionsföretag får avge återförsäkring, dvs. överlåta risk till försäkringsföretag eller återförsäkringsföretag. Det mottagande försäkrings- eller återförsäkringsföretaget regleras genom bestämmelserna i . Utredningen föreslår att den nuva- rande definitionen av återförsäkring justeras på ett sådant sätt att det tydligt framgår att också övertagande av risk från ett tjänste- pensionsföretag är återförsäkring. Nästa fråga är om ett tjänstepensionsföretag ska tillåtas att bedriva verksamhet som avser mottagen återförsäkring, dvs. att överta risker som överlåts från ett försäkringsföretag eller från ett annat tjänstepensionsföretag. Här gör utredningen bedömningen att det av försäkringsdirektiven följer att sådan verksamhet endast får bedrivas av försäkrings- och återförsäkringsföretag, och alltså inte av tjänstepensionsföretag. Sammanfattningsvis föreslår utredningen att ett tjänstepen- sionsföretag ska tillåtas avge återförsäkring, men ska inte tillåtas bedriva verksamhet som avser mottagen återförsäkring. Utredning- ens förslag innebär att den reglering i nuvarande FRL som avser avgiven återförsäkring, jfr. t.ex. bestämmelserna om försäkrings- tekniska avsättningar och krav på solvensmarginal, ska ha sin mot- svarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse, medan bestäm- melserna som rör mottagen återförsäkring inte ska ha sin mot- svarighet i den nya lagen. 17.6.4Värdering av tillgångar och skulder inklusive försäkringstekniska avsättningar Utredningens förslag: I den nya lagen om tjänstepensionsrörelse ska värderingen av tillgångar och skulder exklusive försäkringstek- niska avsättningar vara densamma som enligt nuvarande regelverk, dvs. följa bestämmelserna i lagen om årsredovisning för försäk- ringsföretag. De nuvarande bestämmelserna om försäkringstekniska avsätt- ningar i FRL ska i allt väsentligt ha sin motsvarighet i lagen om tjänstepensionsrörelse. Skäl för utredningens förslag: I nuvarande FRL finns det, för- utom när det bl.a. gäller värderingen av försäkringstekniska avsätt- ningar och tillgångar som svarar mot de försäkringstekniska avsätt- ningarna, inga regler om värdering av tillgångar och skulder. Vid värderingen av tillgångar och skulder tillämpas i grunden lagen om årsredovisning för försäkringsföretag. I avsnitt 22.8 föreslår utred- ningen att nämnda lag ska gälla även för tjänstepensionsföre- tag. Utredningen föreslår alltså att de värderingsregler som gäller ska gälla även i den nya lagen. I nuvarande FRL finns regleringen av försäkringstekniska avsättningar i 5 kap. Regleringen är olika för liv- respektive skade- försäkringsrörelse, och det finns en särskild bestämmelse om beräkning av avsättning för tjänstepensionsförsäkring. Kraven på att tjänstepensionsinstitut ska ha tillräckliga tekniska avsättningar finns i artikel 15 i Tjänstepensionsdirektivet. Utredningen föreslår att begreppet försäkringstekniska avsätt- ningar ska användas också i den nya lagen, trots att det inte är fråga om försäkringsrörelse och trots att det i Tjänstepensionsdirektivet talas om tekniska avsättningar. Utredningens förslag grundas på bedömningen att termen försäkringstekniska avsättningar bättre beskriver vad det är fråga om än termen tekniska avsättningar. Utredningen gör motsvarande bedömning när det gäller termerna försäkringsfall, ej intjänade , kvardröjande risker, oreglerade skador och återbäring. Även när det gäller den mer detaljerade regleringen av de försäk- ringstekniska avsättningarna föreslår utredningen att de nuvarande bestämmelserna i får sin motsvarighet i den nya lagen. För att så långt möjligt i sak kunna behålla den nuvarande regleringen i FRL föreslår utredningen att de bestämmelser i som gäller för skadeförsäkringsrörelse i den nya lagen ska gälla för tjänstepen- sionsrörelse som motsvarar skadeförsäkringsrörelse. Exempel på sådan tjänstepensionsrörelse är tjänstepensionsförmån, som gäller än , och som avser utbetalning vid sjukdom. På motsvarande sätt ska de bestämmelser i som gäller för liv- försäkringsrörelse vara tillämpliga på sådan tjänstepensionsrörelse som motsvarar livförsäkringsrörelse. Exempel på sådan tjänstepen- sionsrörelse är tjänstepensionsförmån som avser utbetalning med anledning av uppnådd pensionsålder. Utöver dessa justeringar måste begreppen försäkringsföretag, försäkringsavtal, försäkringstagare och ersättningsberättigad ersät- tas med de motsvarande begrepp som föreslås i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse, se avsnitt 17.4 ovan. Utredningens förslag innebär att tjänstepensionsföretag ska vara skyldiga att ha försäkringstekniska avsättningar som motsvarar belopp som krävs för att företaget ska kunna uppfylla alla åtaganden som skäligen kan förväntas uppkomma med anledning av ingångna tjänstepensionsavtal. I likhet med den nuva- rande regleringen ska de försäkringstekniska avsättningarna mot- svara företagets ansvarighet för ej intjänade och kvar- dröjande risker respektive livavsättning, oreglerade skador, åter- bäring respektive fondanknutna åtaganden där tjänstepensions- tecknaren bär risken. Även bestämmelserna om den närmare be- räkningen av avsättning för ej intjänade och kvardröjande risker respektive livförsäkringsavsättning ska ha sin motsvarighet i den nya lagen. Det nuvarande kravet i FRL på aktsamma antagan- den om dödlighet och andra riskmått, räntesats samt driftskostna- der i verksamhet som avser tjänstepensionsförsäkring ska gälla även i den nya lagen. Bestämmelserna om den närmare beräkning av avsättning för oreglerade skador ska ha sin motsvarighet i den nya lagen, liksom bestämmelsen om bestämmande av för tjänste- pensionsförmåner. Bestämmelsen om att de försäkringstekniska utredningarna och beräkningarna ska utföras under överinseende av en eller flera aktu- arier tas in i den nya lagen. Även bestämmelserna om återköp och överföring ska ha sin mot- svarighet i den nya lagen, liksom bemyndigandena i tillämpliga delar. 17.6.5Skuldtäckning och placering av tillgångar m.m. Utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna om skuld- täckning och placering av tillgångar m.m. i FRL som gäller för tjänstepensionsverksamhet ska ha sin motsvarighet i lagen om tjänste- pensionsrörelse. Skäl för utredningens förslag: Bestämmelser om att tjänstepen- sionsinstitut ska ha tillräckliga och lämpliga tillgångar som motsva- rar de tekniska avsättningarna finns i artikel 16 i Tjänstepensions- direktivet. Krav på placering av tillgångar i ett tjänstepensions- institut finns i artikel 18. I 6 kap. FRL finns bestämmelser om skuldtäckning och placer- ing av tillgångar m.m. I nämnda kapitel finns en särreglering för placering av tillgångar i verksamhet som avser tjänstepensions- försäkring. Utredningen föreslår att denna särreglering flyttas över till den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Förslaget innebär att det ställs krav på tillgångar för skuldtäckning som minst uppgår till ett belopp som svarar mot försäkringstekniska avsättningar för egen räkning och värdet av en reservdeposition som en återförsäk- ringsgivare har ställt hos företaget. Utredningens förslag när det gäller återförsäkring behandlas i avsnitt 17.6.3 Tillgångarna som används för skuldtäckning ska placeras så att lämplig riskspridning uppnås. Tillgångarna ska, med beaktande av tjänstepensionsföretagets åtaganden och förändringar i tillgångar- nas framtida värde och avkastning, placeras så att företagets betal- ningsberedskap är tillfredsställande och den förväntade avkastningen är tillräcklig. Utöver vad som sagts och de övriga begräns- ningar som gäller ska tillgångarna som svarar mot de försäkrings- tekniska avsättningarna placeras på det sätt som bäst gagnar de tjänste- pensionsberättigades intressen och också i övrigt på ett aktsamt sätt. Aktier och andelar i dotterföretag får användas för skuldtäck- ning, under vissa närmare angivna förutsättningar. Särskilda begränsningar ska gälla för s.k. enhandsengagemang inom ramen för skuldtäckningstillgångarna. När det gäller placer- ing av skuldtäckningstillgångar ställs det också krav på lokalisering av tillgångar och valutamatchning. Bland placeringsreglerna för skuldtäckningstillgångarna ska också finnas några kvantitativa begränsningar när det gäller placeringar i tillgångar som inte är föremål för handel på en reglerad marknad, placeringar i kontanta medel och placeringar i aktier samt obliga- tioner och andra skuldförbindelser från samma emittetent eller låntagare, om denne i egenskap av arbetsgivare betalar försäkrings- till tjänstepensionsföretaget eller om nämnda till- gångar getts ut av företag i en grupp av emittenter eller låntagare som arbetsgivaren ingår i och som har viss inbördes anknytning. Från vissa av dessa regler finns särskilda bestämmelser om undan- tag. Bland placeringsbestämmelserna ska också finnas en särskild bestämmelse om tillämpning av utländska placeringsregler i vissa fall. Tillgångar som svarar mot villkorad återbäring och fondanknu- ten tjänstepensionsförmån där tjänstepensionstagaren bär placer- ingsrisken ska placeras på det sätt som bäst gagnar de ersättnings- berättigades intressen och också i övrigt på ett aktsamt sätt. Även de nuvarande reglerna i FRL om värdering av tillgångar som används för skuldtäckning, om krav på register över skuld- täckningstillgångar och förmånsrätt, om derivatinstrument och om placering av för fondförsäkring ska ha sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Slutligen ska de nuva- rande bemyndigandena i tillämpliga delar tas in i den nya lagen. Utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna i om kapitalbas ska ha sin motsvarighet i lagen om tjänstepensions- rörelse. I den nya lagen ska de nuvarande reglerna i FRL om garanti- belopp för livförsäkringsföretag gälla för samtliga tjänstepensions- företag. Skäl för utredningens förslag: I nuvarande FRL finns särskilda bestämmelser om bl.a. kapitalbasens sammansättning. Dessa regler är en del av den kapitalkravsreglering som finns i de äldre försäk- ringsdirektiven (Solvens I), som enligt Tjänstepensionsdirektivet8 ska gälla för den typ av tjänstepensionsinstitut som föreslås bli reglerade i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Bestämmel- serna om kapitalbasens sammansättning måste alltså ha sin sakliga motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Bestäm- melserna om kapitalbasens sammansättning tar sin utgångspunkt i de regler som gäller för den externa redovisningen, dvs. lagen om redovisning i försäkringsföretag. I avsnitt 22.8 föreslår utredningen att lagen om årsredovisning i försäkringsföretag ska göras tillämp- lig också på den typ av tjänstepensionsföretag som regleras i den nu föreslagna lagen. I nuvarande FRL finns också bestämmelser om att kapitalbasen, när verksamheten utövas, aldrig ska vara mindre än ett garanti- belopp.9 Garantibeloppet beräknas på olika sätt för skadeförsäk- ringsrörelse respektive livförsäkringsrörelse. Enligt den nuvarande lydelsen av Tjänstepensionsdirektivet10 finns inget krav på garantibelopp för tjänstepensionsinstitut11. 97 kap. 17–20 §§. genomförande av Tjänstepensionsdirektivet ansågs bestämmelserna om garantibelopp i FRL vara onödigt betungande för tjänstepen- sionskassorna, varför något sådant krav aldrig infördes för dessa företag.12 Genom Solvens II-direktivet13 kommer dock bestämmel- serna om garantibelopp i det konsoliderade livdirektivet nu att tas in direkt i Tjänstepensionsdirektivet. Det innebär alltså att senast vid ikraftträdandet av Solvens II-direktivet inte längre har någon möjlighet att undanta tjänstepensionsföretagen från kravet på garantibelopp. Den aktuella bestämmelsen om garantibelopp stadgar att garantifonden ska uppgå till , och att varje medlemsstat får föreskriva att den minsta garantifon- den får nedsättas när det gäller ömsesidiga och lik- nande företag. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att bestämmelserna om garantibelopp redan nu görs tillämpliga på alla tjänstepensionsföretag. Utredningen föreslår alltså att de nuva- rande reglerna i FRL om garantibelopp för livförsäkringsrörelse får sin motsvarighet i lagen om tjänstepensionsrörelse, och att bestäm- melsen gäller för alla tjänstepensionsföretag. Utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna i om solvensmarginal ska ha sin motsvarighet i lagen om tjänstepen- sionsrörelse. Skäl för utredningens förslag: I nuvarande FRL finns särskilda bestämmelser om solvensmarginal för skadeförsäkringsrörelse och livförsäkringsrörelse. Dessa regler är en del av den kapitalkravs- reglering som finns i de äldre försäkringsdirektiven (Solvens I), som enligt Tjänstepensionsdirektivet14 ska gälla för den typ av tjänstepensionsinstitut som föreslås bli reglerade i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Bestämmelserna om solvensmarginal måste alltså ha sin sakliga motsvarighet i den nya lagen om tjänste- pensionsrörelse. 11Detta följer av att det i artikel 17.2 endast hänvisas till artikel 27 och 28 i det konsoliderade livdirektivet, dvs. till bestämmelserna om föreskriven solvensmarginal. Det finns ingen hän- visning till artikel 29 som behandlar s.k. garantifonder. 2004/05:165 s. 184 ff. Solvensmarginalen beräknas på olika sätt för skadeförsäkrings- rörelse respektive livförsäkringsrörelse. Starkt förenklat beräknas solvensmarginalen för skadeförsäkringsrörelse genom användning av s.k. premieindex och skadeindex medan solvensmarginalen för livförsäkring beräknas utifrån storleken på de försäkringstekniska avsättningarna och s.k. risksummor. I likhet med vad utredningen föreslagit när det gäller bestäm- melserna om försäkringstekniska avsättningar föreslår utredningen att de bestämmelser om solvensmarginal i FRL som gäller för liv- försäkringsrörelse i den nya lagen ska gälla för tjänstepensions- rörelse som motsvarar livförsäkringsrörelse, och att de bestämmel- ser om solvensmarginal i FRL som gäller för skadeförsäkrings- rörelse i den nya lagen ska gälla för tjänstepensionsrörelse som motsvarar skadeförsäkringsrörelse jfr. avsnitt 17.6.4 ovan. Vid överföringen av bestämmelserna i till den nya lagen om tjänstepensionsrörelse måste justeringar ske med hänsyn till att tjänstepensionsföretag inte kan bedriva verksamhet som avser mottagen återförsäkring, jfr. Utredningens förslag: Den särskilda regleringen kring återköp, överföring och flytt som finns i nuvarande FRL ska ha sin motsva- righet i lagen om tjänstepensionsverksamhet. Skäl för utredningens förslag: I nuvarande FRL finns bestämmel- ser om försäkringsföretagens skyldigheter vid s.k. återköp och överföring.15 I avsnitt 22.21 föreslår utredningen att de nuvarande bestämmelserna i försäkringsavtalslagen ska göras tillämpliga på avtal om tillhandahållande av tjänstepensionsförmåner. Eftersom utredningen alltså inte föreslår någon ändring i sak av den nuva- rande regleringen kring återköp och överföring i försäkringsavtals- lagen ska även de nuvarande bestämmelserna i kring återköp och överföring ha sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepen- sionsrörelse. Det bör här noteras att regeringen beslutade att en särskild utredare bl.a. ska analysera flytträtt av för- säkringssparande.16 155 kap. 15–16 §§. Utredningens förslag: Regleringen av tjänstepensionsföretagens verksamhet över gränserna i den nya lagen ska utformas efter mönster från de bestämmelser om verksamhet i ett annat land inom EES som fanns i den numer upphävda lagen om understödsföre- ningar. Skäl för utredningens förslag: Vid genomförandet av Tjänstepen- sionsdirektivet infördes delvis olika regler för försäkringsbolag respektive tjänstepensionskassor när det gäller verksamhet i ett annat land inom EES.17 Skälet till detta var att bestämmelserna om gränsöverskridande verksamhet i Tjänstepensionsdirektivet18 ansågs vara direkt tillämpliga på tjänstepensionskassor, som försäkringsbolagens verksamhet i ett annat land inom EES i grunden redan var reglerade genom försäkringsdirektiven. När det nu införs en fristående reglering av tjänstepensions- företag bör bestämmelserna om verksamhet i ett annat land inom EES i den nya lagen baseras på bestämmelserna i direktivet. Annorlunda uttryckt bör bestämmelserna i den nya lagen baseras på den äldre regleringen i lagen om understödsföre- ningar, och alltså inte på regleringen i FRL. Mot bakgrund av utredningens förslag om att inte längre ska utnyttja optionen i Tjänstepensionsdirektivet, se avsnitt 6.1.5, bör det särskilda underrättelse- och anmälningsförfarande som gällt för svenska försäkringsbolags verksamhet avseende tjänstepensions- försäkring i andra EES-länder slopas. 17.6.10 Grundläggande bestämmelser om rörelsen Utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna i om att försäkringsrörelse ska bedrivas med en för rörelsens omfattning och art tillfredsställande soliditet, likviditet och kontroll över för- säkringsrisker, placeringsrisker och rörelserisker, så att åtagandena mot försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringar kan fullgöras ska ha sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. 2004/05:165 s. 187 ff. Även bestämmelserna om god försäkringsstandard, information, försäkringsfrämmande verksamhet, upplåning, ställande av säkerhet för tredje man, avtal med en jävskrets, förbud mot att återspegla återbäring, sekretess m.m. ska ha sin motsvarighet i den nya lagen. Likaså ska bestämmelserna om krav på riktlinjer och beräknings- underlag, däribland försäkringstekniska riktlinjer, ha sin motsva- righet i den nya lagen. Även bestämmelserna om lämplighetsprövning av ägare i försäk- ringsaktiebolag ska ha sin motsvarighet i den nya lagen. Skäl för utredningens förslag: I linje med utredningens allmänna utgångspunkter för det materiella innehållet i den nya lagen föreslår utredningen att de nuvarande grundläggande bestämmelserna om rörelsen i ett försäkringsföretag ska ha sin motsvarighet i lagen om tjänstepensionsrörelse. När det särskilt gäller bestämmelsen i FRL om god försäkrings- standard, som föreslås få sin motsvarighet i god tjänstepensions- standard, anser utredningen att det närmare innehållet i en sådan standard får bestämmas genom den framtida rättstillämpningen i kombination med äldre praxis kring god försäkringsstandard som mer direkt handlar om tjänstepensionsrörelse. Eftersom Tjänstepensionsdirektivet i huvudsak är ett s.k. mini- miharmoniseringsdirektiv har utredningen övervägt att komplet- tera bestämmelserna i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse med vissa bestämmelser från Solvens II-direktivet, t.ex. bestämmelserna om företagsstyrning och riskhantering m.m. I linje med utredning- ens allmänna utgångspunkter, se avsnitt 17.3 ovan, och mot bak- grund av att Kommissionen aviserat att förslag till ändringar i Tjänstepensionsdirektivet kan komma att publiceras har utredningen dock valt att avstå från att lämna förslag som föregriper resultatet av den pågående översynen. Utredningens förslag: Reglerna om försäkringsgrupper i FRL ska ha sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Skäl för utredningens förslag: Reglerna om försäkringsgrupper i nuvarande FRL har sin grund i försäkringsgruppsdirektivet19. Mot- svarande regler om försäkringsgrupper fanns också i den numer upphävda lagen om understödsföreningar. Reglerna i lagen om understödsföreningar infördes i samband med genomförandet av försäkringsgruppsdirektivet och ändrades med anledning av det s.k. konglomeratdirektivet.20 Den nuvarande regleringen innebär att det till- baka har funnits gruppregler för (tjänstepensionskassorna). Gruppreglerna, som visserligen är base- rade på försäkringsgruppsdirektivet, ändrades inte i samband med genomförandet av Tjänstepensionsdirektivet och utredningen ser inga skäl för att nu göra någon annan bedömning. Utredningen föreslår alltså att de nuvarande försäkringsgruppsreglerna i FRL får sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna i om tillsyn och ingripanden ska ha sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse. Uppgifter om tjänstepensionsföretag ska tas in i försäkrings- registret. Skäl för utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna i om tillsyn och ingripande – som justerades något i samband med genomförandet av Tjänstepensionsdirektivet21 – ska ha sin motsvarighet i den nya lagen om tjänstepensionsrörelse.