sou · GZB326 · 2011-04-07 00:00:00 — erat i kulturellt mer närliggande länder. Exempelvis instämmer av dem som studerade i helt i påståendet. Av dem som studerade i var det som instämde helt. Av dem som studerade i och var det ungefär 60 pro- cent som helt instämde i påståendet att studierna ökade förståelsen för andra kulturer. Tabellerna 8.14–8.16 Svar på frågan Vad har utlandsstudierna betytt för din situation på arbetsmarknaden? Andel (%) per kategori studerande enligt Tabell 8.14 – Utlandsstudierna gjorde min situation på arbetsmarknaden Vet ej/ej Många kan ännu inte bedöma om utlandsstudierna har påverkat deras situation på arbetsmarknaden. I många fall beror det sannolikt på att studierna avslutades relativt . I vissa fall kan personerna till och med fortfarande bedriva studier utan studiemedel. Av dem som har en uppfattning i frågan är det en relativt stor andel som anser att utlandsstudierna har förbättrat deras situation på arbetsmarknaden. Bland dem som har studerat som free-movers hittar vi den största andelen som tycker att situationen på arbets- marknaden har förbättrats tack vare utlandsstudierna. De som har studerat på språkkurser är de som relativt sett mest sällan anser att utlandsstudierna har förbättrat situationen på arbetsmarknaden. SOU 2011:26 Bilaga 3 Tabell 8.15 – De har medfört att min lönenivå har blivit Vet ej/ej Närmare hälften av dem som har studerat utomlands är okunniga om huruvida utlandsstudierna har haft någon påverkan på lönen eller inte. Det kan bero på att de ännu inte har börjat arbeta eller på att de faktiskt inte vet vilken påverkan just utlandsstudierna har haft på lönen. Tabell 8.16 – Den vikt arbetsgivarna lägger vid att jag har studerat utomlands är Vet ej/ej Många respondenter avstår från att bedöma arbetsgivarnas syn på ut- landsstudierna. Av dem som tar ställning till påståendet att arbets- givarna lägger stor vikt vid utlandsstudierna är det dock en klar majoritet som instämmer i påståendet. Men relativt många anser att arbetsgivarna lägger liten eller obefintlig vikt vid ut- landsstudierna. Det är inga stora skillnader mellan de olika grupperna, förutom att de som har studerat på icke-akademiska språkkurser mer sällan än övriga instämmer i påståendet. De anser alltså oftare än övriga att arbetsgivarna lägger lite eller ingen vikt vid deras ut- landsstudier. 9 Särskild analys av studiemedlen för utlandsstudier I detta avsnitt redovisas de utlandsstuderandes syn på studiemedlen. Resultaten fördelas dels på världsdelar och länder, dels på andra bakgrundsfaktorer. Tabell 9.1 Svar på frågan I vilken utsträckning täcktes dina levnadsomkostnader av dina studiemedel när du var utomlands? Fördelat efter världsdel. 1 Endast 15 svarande. 2 Endast 13 svarande. Vid utlandsstudier fastställs studiemedlens lånebelopp , med utgångspunkt i kostnadsläget i respektive studieland. Studiemedlen verkar räcka till bäst i , följt av och , samt . Sämst räcker studiemedlen i och . I dessa två senare världsdelar är det så mycket som en femtedel av de studerande som bedömer att studiemedlen täcker mindre än hälften av levnadsomkostnaderna. Tabell 9.2 Svar på frågan I vilken utsträckning täcktes dina levnadsomkostnader av dina studiemedel när du var utomlands? Fördelat på de fem vanligaste studieländerna (2009). Bilaga 3 SOU 2011:26 1 Studerande som studerat i mer än ett land inte medtagna i redovisningen. är det land av de fem länder där svenskar oftast studerar, där studiemedlen enligt respondenterna räcker sämst. Bara 11 pro- cent av de studerande bedömer att studiemedlen täcker levnads- omkostnaderna. I är det ganska många som anser att studie- medlen är tillräckliga, men även många som anser att de är helt otillräckliga. I finns sannolikt ett starkt samband mellan bedöm- ningen av tillräckligheten och var i man bor och på vilken skola man studerar. Tabell 9.3 Svar på frågan Hur var din levnadsstandard under dina studier utomlands? Fördelat efter världsdel. 1 Endast 16 svarande. 2 Endast 13 svarande. En majoritet av dem som har studerat utomlands anser att deras levnadsstandard var ganska bra, bra eller mycket bra under studie- tiden. av de studerande anser dock att deras levnadsstandard var dålig, vilket i princip gäller oberoende av vilken världsdel man studerade i. Tabell 9.4 Svar på frågan I vilken utsträckning täcktes dina undervisningsavgifter av merkostnadslån för undervisningsavgifter? Fördelat efter världsdel. 1 Endast 14 svarande. 2 Endast 13 svarande. Av dem som har studerat i och tagit merkostnadslån5 för undervisningsavgifter är det ungefär hälften som anger att lånet täcker hela avgiften. Hälften anger att merkostnadslånet inte täckte hela avgiften. I räckte merkostnadslånet för knappt 70 pro- cent av de studerande som tog sådant lån. Sämst räckte merkost- nadslånet i och . I var mer- kostnadslånet exempelvis bara tillräckligt för att täcka undervis- ningsavgiften för en dryg tredjedel av de studerande som tog lån. 5 Merkostnadslån för undervisningsavgift ges med högst . Tabell 9.5 Svar på frågan I vilken utsträckning täcktes dina undervisningsavgifter av merkostnadslån för undervisningsavgifter? Fördelat på de fem vanligaste studieländerna (2009). 1 Studerande som studerat i mer än ett land är inte medtagna i redovisningen. Merkostnadslånet för undervisningsavgifter räcker sämst i av de fem vanligaste studieländerna. är också det land av dessa fem där det är överlägset vanligast att man betalar undervisnings- avgifter och även tar merkostnadslån. Bland dem som har studerat i och tog merkostnadslån är det en tredjedel som anser att lånet täckte kostnaderna. Två tredjedelar av de studerande ansåg således att lånet inte täckte kostnaderna. Tabell 9.6 Svar på frågan Hade du studerat utomlands även om du inte hade kunnat få studiebidrag och studielån? Fördelat på olika kategorier studerande. 1 Med högst gymnasieutbildning avses att ingen förälder har högre utbildning än gymnasieutbildning. Med högskoleutbildning avses att båda föräldrarna har högskoleutbildning. Studiemedlens rekryterande kraft, mätt som andelen studerande som säger att de inte skulle ha studerat om de inte kunde få studie- medel, är relativt lika i de olika studerandegrupperna. Genomgående är det av de studerande som svarar att de inte eller troligen inte skulle ha studerat utomlands om de inte hade kunnat få studiemedel. Tabell 9.7 Svar på frågan Hade du studerat utomlands även om du inte hade kunnat få studiebidrag och studielån? Fördelat på språk, utbyte och free-mover. 1 Studerande som studerat på mer än en av de olika typerna av studier. Även när det gäller typ av studier är studiemedlens rekryterings- effekt , oavsett om det rör sig om språk, utbyte eller free-moverstudier. Är individer som studerat utomlands mer attraktiva på arbetsmarknaden?1 1Jag vill särskilt tacka , SCB, som har tagit fram dels populationen från ut- bildningsregistret, dels vilka individer som varit utomlands och studerat med hjälp av uppgifter från CSN, universitet och högskoleregistret. Jag vill även tacka för synpunkter från , , och , alla vid SCB, som förbättrat upp- satsen. 2Är verksam vid enheten för ekonomisk analys vid . Messer och (2007) argumenterar att de individer som stu- derar utomlands ökar sitt humankapital mer än om de skulle studerat vid sina hemmauniversitet, allt annat lika. Således borde individer som studerat utomlands vara mera attraktiva på arbets- marknaden än de som inte studerat utomlands, allt annat lika. Det borde finnas spår av detta i arbetsmarknadsstatistiken. De individer som varit utomlands och studerat borde bland annat ha högre för- värvsinkomster, dessutom borde de hitta jobb snabbare efter avslu- tade studier. Utifrån ovanstående humankapitalteori formulerar vi följande hypoteser: Förvärvsinkomsten för individer som slutfört sina eftergymnasiala studier är densamma oavsett om individerna varit utomlands och studerat , allt annat lika. Sannolikheten att erhålla förvärvsarbete efter avklarade studier är den- samma oavsett om individerna varit utomlands och studerat , allt annat lika. Med förvärvsinkomst menar vi kontant bruttolön, inkomst av aktiv näringsverksamhet och vissa arbetsrelaterade ersättningar3. 3 De arbetsrelaterade ersättningarna är: sjukpenning, havandeskapspenning, smittbärarpenning, sjuklönegaranti, skattepliktig arbetsskadeersättning, föräldrapenning vid barns födelse eller adoption, tillfällig föräldrapenning för vård av barn, närståendepenning och rehabiliterings- ersättning. Grunddataset innehåller alla individer som finns med i utbildnings- registret med indelning efter examensår. Varje individ tillhör såle- des en kohort och kohorterna består av individer som har samma examensår i utbildningsregistret. De data vi använder oss av är av individ- och tvärsnittskaraktär. En nackdel är att det kan finnas en diskrepans mellan individernas examensår och tidpunkten när de de facto slutar studera. Det är möjligt att individen började arbeta tidi- gare än det registrerade examensåret. Denna eftersläpning i stati- stiken torde dock vara mindre när det gäller yrkesutbildningar. Kontrollvariablerna hämtas från den longitudinella integrations- databasen för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier (), vars arbetsmarknadsinformation i sin tur kommer från den register- baserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS). Informationen om individernas utlandsstudier bygger på infor- mation vi fått från CSN, universitet och högskoleregistret. Den som inte studerar i regi av en högskola eller universitet fångas upp genom att de erhåller studiemedel från CSN för sina utlandsstudier. Vi kan sedan uttala oss om individerna studerat i ett EES land (inklusive ) eller inte; vilken typ av studier de bedrivit (freemover, tagit sig till ett lärosäte på egen hand, utbytesstudenter, språkstudier, förlagd utbildning utomlands); samt hur många terminer de studerat utomlands. Populationen avgränsas till individer som finns med i utbildnings- registret 2005. Det innebär att individerna har examensår eller tidigare. För att avgränsa populationen ytterligare inriktar vi oss på individer som har Sun2000nivå4 koderna5: 526, 527, 536, 537, 546, 547 och 557; vilka är utbildningar av generell eller yrkesinriktad karak- tär med en längd som är eller längre.6 Vi gör detta på grund av att dessa individer har universitets- eller högskoleutbildningar. Totalt ingår 196 293 individer i populationen från utbildningsregistret . Utav dessa kunde inte 1 729 personer återfinnas i /RAMS 2005. När vi sedan matchar på data från CSN, universitet samt högskole- registret upptäcker vi att det stora flertalet av alla individer som varit utomlands och studerat har examensår eller . Detta inne- bär att vi lägger en restriktion på examensår för de individer som ska ingå i populationen; de måste ha registrerat examensår –2004 för att ingå i populationen. Detta innebär att vi förlorar 25 879 indi- vider som har examensår . Gruppen av individer som vi ex- kluderar är relativt homogen när det gäller utbildningsnivå (85,3 pro- cent en yrkesinriktad utbildning eller längre), men heterogen när det gäller examensår.7 Tittar vi på gruppens medelinkomst 2005 ligger den nästan på och en medelålder på dryga . Medelinkomsten för grupperna som har examensår är nästan . Det är således en stor skillnad mellan dessa två grupper när det gäller förvärvsinkomst. Dem som vi exkluderade har troligen varit aktiva på arbetsmarknaden relativt . Studiens andra fråga ska svara på om individer med utlandsstudier erhåller förvärvsarbete snabbare än de individer som inte har studerat utomlands, allt annat lika. Denna ansats bygger på att individerna av- slutar sina studier och sedan står till arbetsmarknadens förfogande . För att kunna komma så nära sanningen som 4SUN används dock i hög utsträckning för att klassificera enskilda individers utbildnings- bakgrund – ofta är det individens högsta utbildning som man vill klassificera efter nivå och inriktning. I princip gäller då att en utbildning skall vara fullföljd och godkänd för att indi- viden skall erhålla den SUN-kod som respektive utbildning motsvarar. 5Andra siffran i Sun2000nivå talar om hur som individen studerat samt tredje siffran antyder vilken inriktning som utbildningen har (6 innebär generell utbildning och 7 yrkes- inriktad utbildning). 6Det innebär att individer som har Sun2000nivå koderna: 520, 522, 525, 530, 532, 535, 540, 545, 555, 600, 620 och 640 exkluderas från populationen. I princip är dessa utbildningar an- tingen i) övriga eller ospecificerade eftergymnasiala ii) yrkesutbildningar ej universitet eller högskola eller iii) högskolepoäng utan examen. 7Examensår är kodat som 1999 eller tidigare. Vi vet alltså inte när personen kom ut på arbets- marknaden utifrån information om examensår. möjligt utnyttjar vi informationen om personernas kursregistreringar på universitet och högskolan. Vi gör ett antagande med hjälp av tid- punkten av kursregistreringen, nämligen att om en individ har sin sista kursregistrering t.ex. på vårterminen innebär det med stor säkerhet att individen står till arbetsmarknaden förfogande som- maren 2003. Av de 196 293 personer som fanns i utbildningsregistret , fanns det endast kursregistreringar på 171 762 individer. De övriga 24 531 individerna är antagligen svenska medborgare som läst hela sin utbildning utomlands eller personer med utländsk härkomst som invandrat till (även de har läst hela sin utbildning utom- lands). I tabell 2.1 ser vi hur individer, som har sina sista kursregi- streringar, är fördelade och termin. Tabell 2.1 Antalet individer uppdelat på sista kursregistrering efter termin och år Utifrån ovanstående tal i tabell 2.1 väljer vi på ett ad hoc mässigt sätt (det är största antalet individer) ut de individer som hade sina sista kursregistreringar på som vår undersöknings- population. Vi får således en population som består utav 14 948 indi- vider. När vi sedan matchar på individernas kontrolluppgifter redu- ceras antalet individer till 14 785 individer. till att omfatta individer med månadslöner inom intervallet och enligt kontrolluppgifterna8. Den nedre gränsen sätter vi för att vi vill försöka fånga in jobb som ej klassas som extrajobb. I tabell 2.2 ser vi att av individerna har fått ett jobb till . Detta tal ökar sedan för att vara uppe i . Datamaterialet ordnas så att det får karak- tären av ett individ-perioddataset, där antalet observationer per indi- vid är lika med det antal månader som individen finns med i data- materialet. Antal individer som har erhållit ett jobb till slutet av årsskiftena, vars sista registrering var Tabell 2.3 beskriver medelvärden för dessa inkomststudiepopulatio- ner, både utan respektive med en inkomstrestriktion på . Vi ser att medelåldern för de båda grupperna är , är kvinnor och är gifta. Införandet av en inkomst- restriktion innebär att vi tappar 43 805 individer. Vi ser tendenser att gruppernas (ej studerat utomlands respektive studerat utomlands) medelvärden är signifikant skilda från varandra. Tabell 2.3 visar att individer som åker utomlands för att studera tenderar att vara yngre, ha högre medelbetyg9, kommer från en bättre socioekonomisk bakgrund (ha minst en förälder med eftergymnasial utbildning), medan färre är gifta och har barn. När de sedan kommer ut i arbetslivet ser vi att de arbetar i större utsträckning i aktiebolag (ej offentligt ägda) samt i offentlig förvaltning, men i mindre 8Information om förvärvsarbete återfinns på de kontrolluppgifter som varje arbetsgivare är skyldig att lämna till för de personer som fått kontant bruttolön eller annan er- sättning utbetald . På kontrolluppgifterna finns det information från och till vilken månad den kontanta bruttolönen ska gälla för. 9Individernas medelbetyg är rankande per kohort. Detta görs för att ta bort eventuell betygs- inflation. utsträckning i primärkommunal förvaltning samt landsting. De jobbar i högre utsträckning i branscherna finansiell verksamhet, handel och kommunikation samt tillverkning och utvinning. Tabell 2.3 Medelvärden och andelen individer (procent) för populationen i inkomsteffektstudien respektive för de individer som har en inkomst i samma studie Andel med svensk härkomst 49,2* 49,8** Andelen individer som studerade utomlands i EES land utomlands ej EES land utomlands både i EES och ej EES land Andel individer som studerande som Andel individer med examensår 2004 (kohort 5) 2003 (kohort 4) 2002 (kohort 3) 2001 (kohort 2) 2000 (kohort 1) Andel individer med utbildningsnivå (, ej ) (, ej ) (, ej ) (, ej ) (, ej ) (, ej ) Andel individer i respektive sektor företag och org. Andel individer i respektive bransch SOU 2011:26 Bilaga 4 Anmärkning: p-värdet är för testet att hypotesen att medelvärdena för andelen t.ex. kvinnor är densamma mellan gruppen individer som ej har studerat utomlands respektive studerat utomlands. * 142 470 individer, ** 106 676 individer, + 87 486 individer och ++ 19 193 individer. Om vi sedan studerar utbildningarnas inriktningar ser vi att andelen individer med inriktningen omvårdnad är högst. Drygt var tionde har denna utbildning. Tillsammans med individer som har inriktning- en mot företagsekonomi utgör dessa två grupper . De tio största utbildningsinriktningarna utgör ca 56–av det totala antalet individer i populationen, med respektive utan in- komstrestriktionen. Vi måste beakta att det totala antalet lärare är relativt stort, men på grund av SUN-indelningen delas gruppen upp i mindre grupper, t.ex. ämneslärarutbildning; lärarutbildning för lägre åldrar; och lärarutbildning för förskola och fri- tidsverksamhet. Detsamma gäller civilingenjörsutbildningarna. Antal individer i respektive utbildningsinriktning Företagsekonomi, handel, och administration, allmän utb. Socialt arbete och vägledning Elektronik, datateknik och automation Genom att använda t-test respektive Wilcoxon-Mann-Whitney test är det möjligt att studera om medelvärdena samt fördelningarna av in- komsterna skiljer sig åt mellan olika gruppen av individer. Denna metod beaktar inte skillnader i individernas bakgrundsvariabler, t.ex. kön, ålder och utbildningsnivå m.m. Vi har valt att grupperar mate- rialet på examensår, p.g.a. arbetserfarenheten till stor del förklarar inkomstskillnader. Tabell 2.5 visar att det finns signifikanta skillnader både i inkomstföredelningen samt medelvärden mellan individer med respektive utan utlandsstudier. Individer som har examensår och har studerat utomlands har t.ex. i genomsnitt högre årsinkomst än individer utan utlandsstudier. Det gäller dock inte medelinkomsterna för personer med examensår respek- tive 2003 utan inkomstrestriktion. Studerar vi enbart dem som har en inkomst ser vi att det finns signifikanta inkomst- skillnader oberoende av examensår. Resultaten indikerar att ju tidi- gare examina togs ut desto större är differensen mellan gruppernas inkomster (). Detta kan vara ett tecken på att det finns per- manenta skillnader i inkomsterna mellan de två grupperna av individer. För att se om det finns inkomstskillnader måste vi konstanthålla för de kontrollvariabler vi har med i inkomstekvationen, dvs. vi tar hän- syn till att individernas heterogenitet. Tabell 2.5 Skillnader i inkomsten mellan gruppen individer med respektive utan utlandsstudier, p-värden för Medelvärdesjämförelsetest (pttest) samt Wilcoxon-Mann-Whitney test (pwmw) Anmärkning: * Inkomsten för individer med utlandsstudier – inkomst för individer utan utlandsstudier. ** inkomstrestriktion , vilket motsvarar ca . Fetmarkerade p-värden indikerar signifikant skilda inkomster respektive fördelningar. Uppgifter om utlandsstudier kommer från CSN, universitet och hög- skoleregistret. Totalt är det 27 766 individer (16,) av hela populationen som har studerat utomlands . Av dem som har studerat är det av individerna som enbart har studerat en termin utomlands. Drygt 8 av 10 av individerna har stu- derat två eller färre terminer utomlands (se tabell 2.6). I tabell 2.7 ser vi även att av de som studerat utomlands har bedrivit sina studier i ett EES land (inklusive ). Det populäraste sättet att studera utomlands är genom att vara utbytesstudent, drygt 46 pro- cent (se tabell 2.8). De två största studieinriktningarna är humaniora och konst () respektive okänd ().10 Det förkla- ras av att de som är språkstudenter per automatik får inriktningen humaniora och konst samt utbytesstudenterna får okänd inriktning. Antal terminer som individerna har studerat utomlands, med respektive utan inkomstrestriktion 10 I appendix finns tabeller som beskriver andelarna och antalet utlandsstuderande individer efter typ av utlandsstudier, vilket land de studerat i samt vilken inriktning av studier som de bedrev. Bilaga 4 SOU 2011:26 Antal och andel av de utlandsstuderande individerna Både EES och ej EES Tabell 2.8 Antal och andel av de utlandsstuderande individerna i respektive typer av utlandsstudier Tabell 2.9 Antal och andel av de utlandsstuderande individerna i respektive inriktning av utlandsstudier juridik, handel, administration Naturvetenskap, matematik och data Lant- och skogsbruk samt djursjukvård I detta avsnitt diskuterar vi den empiriska strategi som vi använder när vi försöker besvara de formulerade hypoteserna och komplet- terande frågorna. 3.1Den empiriska strategin – inkomsteffekterna De ekonometriska analyserna i denna studie bygger på inkomst- ekvationer, dvs. de ska förklara vad inkomsterna beror på. Vi vet att inkomsten till viss del beror på individernas bakgrundsvariabler, t.ex. kön, ålder och utbildningsnivå, samt jobbets karakteristika så- som branschtillhörighet, arbetskommun och sektor. Vår empiriska strategi är att försöka kontrollera för alla relevanta variabler som finns att tillgå i SCB:s databas . Således är det möjligt att estimera inkomstskillnaderna mellan individer med utlandsstudier och en kon- trollgrupp där vi tar hänsyn till individernas heterogenitet. Resultaten från skattningarna ska då spegla den inkomstskillnad som uppkom- mer p.g.a. av utlandsstudierna och inte eventuella skillnader i kon- trollvariablerna. Den beroende variabeln (utfallsvariabeln) i inkomstekvationerna är förvärvsinkomst och arbetsrelaterade ersättningar (inkomst). Helst skulle vi vilja har lönen för individerna men det finns inte att tillgå för alla individer. Därför är vi tvingade att använda individernas in- komster, som teoretiskt är produkten av deras löner och arbetad tid. Inom den nationalekonomiska litteraturen speglar (tim)lönen indi- videns produktivitet. En högre lön ska således indikera att individen är mera produktiv, allt annat lika. Beroende på att vi enbart känner till individernas inkomster speglar detta både individernas produktivitets- och arbetsutbudseffekter. Tidigare studier har löst detta problem genom att använda sig av en inkomstrestriktion för att identifiera individer i populationen som är heltidsarbetande. Detta är ett för- sök att eliminera arbetsutbudseffekten, se och (2000). Genom denna procedur bör vi enbart fånga produktivitets- effekter. Vi kommer att presentera resultat både med och utan in- komstrestriktion inkomster. Men när det gäller inkomst- skillnader över tiden (permanenta inkomsteffekter) presenteras enbart analysresultaten som bygger på inkomstrestriktionen. Då vi använder registerdata har vi ingen information om indivi- dernas förmåga, motivation, självsäkerhet och förväntningar. Det finns alltså icke-observerbara variabler som påverkar inkomsterna. Detta innebär att det är i princip omöjligt att med säkerhet kunna uttala sig om det är utlandsstudierna som driver inkomstskillnader- na, dvs. om utlandsstudier har en kausaleffekt på inkomsterna eller inte. Traditionellt anses individernas medelbetyg från gymnasiet och föräldrarnas utbildningsnivå vara korrelerade med individegen- skaper såsom motivation respektive förmåga. Vi saknar dock medel- betyg för ett antal individer i populationen på grund av deras ålder, varvid vi tappar dessa individer (observationer) när vi ska estimera inkomstekvationerna och konstanthålla för medelbetygen.