sou · GZB334 · 2011-04-04 00:00:00 — är alla grundläggande ekosystemtjänster identifierade och hoten mot de ekosystem som förser oss med dem kartlagda. Detta ska kunna utgöra underlag för strategier för ökad resiliens i ekosystemen och säkerställande av ekosystemtjänsterna . Strategier för ökad resiliens i ekosystemen och säkerställande av viktiga ekosystemtjänster är avgörande för att flera av miljökvalitetsmålen ska kunna uppnås. Bevarad eller ökad resiliens i ekosystemen är centrala aspekter i arbetet med anpassning till ett förändrat klimat. Det föreslagna etappmålet är ett första steg. kan kopplas till de uppdrag som vi föreslog i vårt förra delbetänkande. Målåret är också valt med tanke som krävs efter identifiering och kartläggning för att kunna nå de internationella mål som har förbundit sig till och som kräver säkerställande och restaurering av ekosystem som producerar viktiga ekosystemtjänster samt ökad resiliens till 2020. Inom konventionen om biologisk mångfald har åtagit sig att säkerställa och restaurera ekosystem som producerar viktiga ekosystemtjänster till 2020. har även åtagit sig att öka Förslag till etappmål - Biologisk mångfald resiliensen i ekosystemen till detta år. Detta sammanfaller med innebörden i flera av miljökvalitetsmålen som berör ekosystem, t.ex. Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap. För att detta ska kunna uppnås behöver de ekosystem som levererar viktiga ekosystemtjänster och hoten mot dem identifieras . Därefter bör strategier för ökad resiliens i ekosystemen och säkerställande av viktiga ekosystemtjänster tas fram. Vi föreslog i vårt förra betänkande att Miljömålsberedningen ges i uppdrag att ta fram strategier för en långsiktigt hållbar markanvändning med landskapsfokus och för en sammanhållen vattenpolitik. Ekosystemtjänster är ett begrepp som används alltmer för att tydliggöra den nytta som människan och samhället har av ekosystemen och deras funktioner, processer och arter, både direkt och indirekt. Begreppet har fått en stor spridning sedan det användes i FN:s Millennium Ecosystem Assessment12. I miljömålspropositionen behandlas ekosystemtjänsterna i ett särskilt kapitel. I propositionen definieras dessa på följande sätt: Ekosystemtjänster är de nyttor som människor får från ekosystemen. Det är bl.a. livsmedelsförsörjning, ren luft och rent vatten, nedbrytning av miljögifter, skogsprodukter, rekreation, upplevelser m.m. Ekosystemtjänsterna kan delas in i fyra olika huvudtyper: Producerande ekosystemtjänster: Livsmedel som kött, fisk, grönsaker och spannmål, träråvaror, kemikalier för läkemedel och bioteknik samt genetiska resurser m.m. Stödjande ekosystemtjänster: Biogeokemiska kretslopp som omsättningen av näringsämnen, kol och syre samt primärproduktion och näringsvävens dynamik m.m. Reglerande ekosystemtjänster: Påverkan på klimat och luftkvalitet, reglering av översvämningar och upptag av koldioxid och närsalter av mänskligt ursprung. Kulturella ekosystemtjänster: Rekreation, turism, estetiska värden, andlig välfärd, kulturarv, möjligheter till utbildning och forskning, inspirationskälla för konst, litteratur, musik m.m. 2009/10:155) Resiliens, dvs. ekosystemens långsiktiga förmåga att klara av förändring och vidareutvecklas, är avgörande för att kunna säkerställa ekosystemtjänsterna. Resiliens är av särskild betydelse för att möta klimatförändringarna. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald nederbördsmönster, en ökning av extrema väderhändelser som översvämningar och stormar, höjda havsnivåer och förändrad surhetsgrad i haven är några exempel på redan kända troliga effekter av klimatförändringarna. Resilienta ekosystem har större möjligheter att kunna fortsätta producera viktiga ekosystemtjänster när förändringar sker och underlättar därför för oss att möta ett förändrat klimat. Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Miljömålet Ett rikt växt- och djurliv anger att ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. För att ekosystemen ska kunna fortsätta leverera viktiga ekosystemtjänster även när t.ex. klimat- eller markanvändningsförhållandena ändras, måste också hänsyn tas till systemens resiliens. Miljökvalitetsmålets preciseringar säger att ekosystemens buffertförmåga ska bibehållas, dvs. förmågan att klara av förändringar och vidareutvecklas, så att de kan vara fortsatt produktiva och leverera varor och tjänster. För att nå Ett rikt växt- och djurliv är det därför angeläget att identifiera de ekosystem som tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster samt att klarlägga hur dessa tjänster kan säkras även vid t.ex. ett förändrat klimat. Med andra ord behöver det klarläggas hur resiliensen i ekosystemen kan bibehållas eller ökas. har rådighet över frågorna inom de ramar som ges av berörda EU-direktiv och den politiska överenskommelsen inom konventionen om biologisk mångfald. Det finns ett värde att samordna arbetet med motsvarande processer i andra länder. Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning Etappmålet handlar om kunskapssammanställning och kunskapsuppbyggnad. Vi föreslår att arbetet för att uppnå etappmålet sker inom dels Miljömålsberedningens kommande uppdrag att ta fram strategier, dels myndigheternas pågående arbeten. En bred samhällsdialog är central för att uppnå samsyn i dessa frågor. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald avser att redovisa ett regeringsuppdrag om uppbyggandet av en grön infrastruktur, det vill säga ett sätt att bl.a. öka sammanhanget i landskapet för att säkerställa den biologiska mångfalden. Uppdraget har genomförts i dialog med ett stort antal andra myndigheter och är en förstudie med syfte att peka ut behovet av kommande regeringsuppdrag inom området. Detta arbete är av särskild relevans för kunskapsuppbyggnaden. Det arbete som bedrivs i olika internationella sammanhang utgör viktigt underlag i arbetet. Här kan särskilt nämnas Millennium Ecosystem Assessment, och The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB)13. Även EU:s pågående arbeten kan utgöra underlag. 10.5Livskraftiga populationer av arter 10.5.1Etappmål om hotade arter och naturtyper Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: genomförs program för att uppnå gynnsam bevarandestatus för sådana hotade arter och naturtyper som inte kan säkerställas genom hållbar mark- och vattenanvändning och befintligt områdesskydd. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv har som ambition att bl.a. bibehålla långsiktigt livskraftiga populationer av arter. ska också enligt EU-direktiv och internationella överenskommelser bevara hotade arter och naturtyper. En förbättring av de hotade arternas och naturtypernas status behöver ske i samtliga större ekosystem och för samtliga grupper av arter och naturtyper. Hotade arter och naturtyper bevaras i första hand genom en hållbar mark- och vattenanvändning och genom skydd av särskilt värdefulla områden. För vissa arter med särskilda behov krävs dock mer specifika bevarandeåtgärder. Prioriteringen grundas på naturvetenskapliga kriterier. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Vid mötet i inom konventionen för biologisk mångfald åtog sig länderna att 2020 ha förhindrat utrotningen av kända hotade arter. Arternas bevarandestatus ska även ha förbättrats långsiktigt. Detta är i överensstämmelse med miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. För att målet i sin helhet ska kunna uppnås till 2020, behöver nödvändiga program för gynnsam bevarandestatus genomföras . har åtagit sig att skydda vissa listade växt- och djurarter enligt (konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö). Dessutom har EU enats om skydd av arter inom fågeldirektivet och habitatdirektivet. Dessa direktiv har införlivats i svensk lagstiftning genom artskyddsförordningen. Regelverket omfattar listade djur- och växtarter och naturtyper för vilka en gynnsam bevarandestatus bör uppnås. Gynnsam bevarandestatus innebär att arten ska förekomma i långsiktigt livskraftiga populationer, att utbredningsområdet inte minskar, och att arten ska ha en tillräckligt stor livsmiljö. För naturtyper gäller även att strukturer och funktioner som karakteriserar naturtypen ska beaktas. Habitatdirektivet innehåller vissa arter och naturtyper som anges som prioriterade med hänsyn till EU:s särskilda ansvar för deras bevarande eftersom en stor del av världsförekomsten är inom EU. Det är inte nödvändigtvis dessa arter som bör vara prioriterade även i det svenska arbetet. del av detta ansvar för vissa arter bör dock beaktas. Även en arts roll i ekosystemet, t.ex. s.k. nyckelarter, som har stor betydelse för andra arters överlevnad, hotsituationen eller en arts eller naturtyps beroende av insatser påverkar prioriteringen. I den svenska s.k. rödlistan14 definieras hotade arter som de arter som klassificeras som akut hotade, starkt hotade eller sårbara. Inom ramen för detta etappmål kan det dock finnas anledning att också arbeta med prioriterade arter som klassificeras som nära hotade, samt andra arter som inte har gynnsam bevarandestatus i rapporteringen enligt habitatdirektivet. 14 Gärdenfors (red): Rödlistade arter i . Se även /rodlista Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, liksom övriga miljökvalitetsmål som berör skötsel av ekosystem, förutsätter att gynnsam bevarandestatus säkerställs för hotade arter och att det finns tillräckligt med livsmiljöer för dessa arter. Genom etappmålet verkar vi för att dessa miljökvalitetsmål nås. har rådighet över etappmålet, inom de ramar som ges av berörda EU-direktiv och internationella överenskommelser. EU:s habitatdirektiv innehåller bestämmelser om att avsätta områden i det s.k. Natura 2000-nätverket där markanvändningen regleras så att de arter och naturtyper för vilka området har pekats ut inte kommer till skada. Det innehåller även bestämmelser om strikt skydd för vissa arter. Bortsett från dessa bestämmelser anger EU inte hur medlemsstaterna ska uppnå gynnsam bevarandestatus för de utpekade arterna och naturtyperna. Rapportering enligt habitatdirektivet, som sker , förväntas dock innehålla uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits och i vilken riktning trenden för arterna och naturtyperna utvecklas. Det är viktigt att samordna arbetet med motsvarande processer i andra länder. Även gränsöverskridande aspekter behöver beaktas i arbetet och kräver samarbete med andra länder. Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning Hotade arter och naturtyper bevaras i första hand genom en hållbar mark- och vattenanvändning och genom skydd av särskilt värdefulla områden. För vissa arter med särskilda behov krävs dock mer specifika bevarandeåtgärder. Det kan till exempel handla om arter som är i behov av mycket speciella brukningsformer eller kombinationer av åtgärder eller landskapselement som förr var vanliga men som i stort sett har försvunnit från landskapet. Typiska exempel är vissa arter som trivdes i det gamla småskaliga jordbrukslandskapet. Vilka åtgärder som behöver vidtas är därmed mycket art- och platsspecifikt. inledde 2004 arbetet med att upprätta åtgärdsprogram för hotade arter. Vissa åtgärdsprogram är inriktade Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Totalt planeras ca 210 åtgärdsprogram för hotade arter. är drygt 140 program fastställda. Prioriteringar och genomförande av arbetet med åtgärdsprogrammen sker huvudsakligen på lokal eller regional nivå. Arbetet med art- och naturtypsinriktade specifika program är en liten del (3–) av totala medelsfördelning till naturvård. Den nya Havs- och vattenmyndigheten kommer fr.o.m. att ta ett huvudansvar för åtgärdsprogram för arter och naturtyper i hav och sötvatten. Vi bedömer att etappmålet kan uppnås genom att myndigheternas arbete inom området fortsätter. En samlad utvärdering av resultatet av fastställda åtgärdsprogram bör genomföras av myndigheterna senast , som grund för kommande prioriteringar. 10.5.2Etappmål om invasiva främmande arter Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: ska invasiva främmande arters effekter i vad avser biologisk mångfald samt socioekonomiska effekter på bl.a. hälsa vara bedömda och prioriterade insatser för bekämpning ska ha inletts. verkar aktivt för en ambitiös EU-strategi mot invasiva främmande arter. verkar också aktivt för att EU är drivande i det internationella arbetet. Invasiva främmande arter skadar inte bara den biologiska mångfalden, utan orsakar också direkta socioekonomiska skador som inte sällan är avsevärda. För att göra rätt prioritering är det nödvändigt att kartlägga invasiva främmande arters utbredning och effekter i . Ett effektivt arbete mot invasiva främmande arter gynnas av internationell samordning. utarbetar EU en gemensam strategi inom detta område. Det är viktigt att arbetar för att denna strategi ska skapa förutsättningar för att angripa problemet på effektivast möjliga sätt. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Vid mötet i inom konventionen för biologisk mångfald åtog sig länderna att invasiva främmande arter ska vara identifierade till 2020 och att prioriterade arter ska vara under kontroll eller utrotade. För att målet i sin helhet ska kunna uppnås till 2020 behöver insatser för bekämpning inledas . I de fall man redan känner till att det finns stora faror förknippade med en viss invasiv främmande art, bör åtgärder naturligtvis inledas för att förhindra risker för biologisk mångfald, hälsa och ekonomiska värden. Invasiva främmande arter är arter, underarter eller lägre taxonomiska enheter15 som introduceras utanför sin historiska eller nutida naturliga utbredning och vars introduktion eller spridning hotar biologisk mångfald eller orsakar socioekonomiska skador. Främmande arter som inte utgör ett hot är inte att betrakta som invasiva. Enligt det europeiska nätverket om invasiva främmande arter har ca 2 300 främmande arter identifierats i Sverige16. Av dessa bedöms drygt 200 vara invasiva, dvs. orsakar problem, och 60 möjligt invasiva. Dessutom bedöms risken med nästan 1 000 av arterna som oklar. Ett förändrat klimat kan leda till att fler arter riskerar bli invasiva i . Ett exempel på potentiella risker med invasiva främmande arter är tallvedsnematoden, ett nordamerikanskt skadedjur som oavsiktligt introducerats i där den har orsakat stora skogsskador17. De vanligaste tallarterna i är alla känsliga för skador av tallvedsnematoden. Vår vanliga tall sylvestris är t.ex. mera känslig än de tallar som drabbades i . Riskerna är stora att tallvedsnematoden kan spridas till från i portugisisk träemballage eller pinjebark som säljs som dekorationsbark till trädgårdar och som substrat till terrarier. Med dagens klimat räknar man med att tallarna i skulle få symtomlösa infektioner vid en introduktion. Men simuleringar visar att klimatförändringen , om medeltemperaturen ökat med 2–, kan leda till att 20–av de angripna tallarna kan dö. Omfattande bekämpningsinsatser skulle behövas vid en introduktion av tallvedsnematoden, bl.a. avverkning 15Lägre taxonomiska enheter kan t.ex. vara populationer som genetiskt skiljer sig från bestånd som förekommer naturligt på introduktionsplatsen. 16http:///Charts/. 17Jordbruksverket (2008), Konsekvensanalys av angrepp av tallvedsnematod i svensk skog, rapport 2008:19. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald av stora arealer av tall i skyddsområden. Kostnaderna beräknas till ca för ett angrepp radie. Ökar storleken på det angripna området ökar kostnaden för bekämpningen avsevärt. Ett angripet område med en radie av innebär en kostnad på mer än för bekämpningsinsatser. Det mest effektiva sättet att minska skador från potentiellt invasiva främmande arter är att förhindra att dessa kommer in i . När en art väl har fått fotfäste i landet, gäller det att begränsa spridningen. Utrotning, om möjligt, och begränsning av skadeverkningar är ytterligare åtgärder som kan sättas in. Kostnaden för dessa åtgärder blir högre ju längre arten har hunnit sprida sig, som skadan som arten orsakar har blivit större. Därför är det viktigt att ha god kunskap om spridningsvägar och ett välfungerande varnings- och informationssystem. Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet För att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv och samtliga andra miljökvalitetsmål som berör skötsel av ekosystem krävs att man undviker att främmande arter som kan hota människors hälsa eller hota eller utarma biologisk mångfald i introduceras. Dock finns det ett större antal arter som redan har introducerats och som utgör ett hot mot biologisk mångfald eller människans hälsa eller orsakar annan socioekonomisk skada. Ett etappmål för att identifiera dessa och inleda insatser för bekämpning är därför angeläget för att ska uppnå miljökvalitetsmålen. Det är även av betydelse för hälsoaspekterna som lyfts fram i generationsmålet. finns inga europeiska eller internationella bindande överenskommelser som rör identifiering och bekämpning av invasiva främmande arter. förväntas lägga fram ett förslag till strategi mot invasiva främmande arter 2011. Arbetet är inriktat på prevention, ett varnings- och informationssystem och åtgärder för att utrota främmande arter. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Den kommande EU-strategin kommer att påverka riktningen i det svenska arbetet framöver. Det är därför viktigt att från början bygga upp ett system som blir förenligt med de system som kommer att etableras inom ramen för EU-strategin. Det etappmål som vi här föreslår svarar på ett akut informations- och prioriteringsbehov och ger ett resultat som kan komma till nytta oavsett om en EU-strategi antas och hur den i så fall utformas. Etappmålet avser att kartlägga situationen i för att kunna göra svenska prioriteringar inom ramen för en eventuell europeisk strategi. Arbetet kring invasiva främmande arter påverkas av internationella överenskommelser om frihandel, särskilt då arterna förs in oavsiktligt genom transporter av virke, genom barlastvatten från fartyg, m.m. Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning , , och har utarbetat ett förslag till nationell strategi och handlingsplan för invasiva främmande arter och genotyper18. Förslaget omfattar konsekvensanalyser. Regeringen bedömer i miljömålspropositionen att förslagen i strategin behöver genomföras, och att bör ges i uppdrag att inrätta en samverkansgrupp. Regeringen avser att avvakta innan den nationella handlingsplanen läggs fast (prop. 2009/ 10:155). Vi bedömer att arbete med att kartlägga och bedöma de invasiva arternas effekter i kan inledas i avvaktan på att den nationella handlingsplanen för främmande arter och genotyper fastställs för att förebygga de risker för biologisk mångfald, hälsa och samhällsekonomi som invasiva främmande arter kan medföra. Arbetet bör inriktas på att svara på ett akut informations- och prioriteringsbehov som kommer till nytta oavsett om en EU- strategi antas och hur den i så fall utformas. Beredningen anser att det är angeläget att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att inleda detta arbete. 18 , , och (2008), Nationell strategi och handlingsplan för främmande arter och genotyper, Rapport 5910, . Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Överutnyttjande av enskilda arter genom för stora uttag från naturen är i ett problem framför allt i havet. ska därför verka för att EU:s gemensamma fiskepolitik blir långsiktigt hållbar, bl.a. genom att verka för att kvoterna inte överskrider de vetenskapliga rekommendationerna. Överutnyttjande av enskilda arter i form av ohållbar jakt har historiskt bidragit till att vissa arter har försvunnit eller gått starkt tillbaka. På global nivå är detta ett stort problem för ett betydande antal arter. I är överutnyttjande av enskilda arter främst ett problem när det gäller fiske. Detta är ett område där rådighet är begränsad eftersom fiskepolitiken inom EU är harmoniserad. Det är mycket angeläget att under den pågående översynen av den europeiska fiskepolitiken verkar aktivt för förändring i den gemensamma fiskepolitiken mot ett hållbart fiske. Fiskepolitiken bör baseras på en hållbar förvaltning av resursen och de ekosystemen. Detta är en förutsättning för en långsiktigt hållbar fiskepolitik även utifrån näringspolitiska aspekter. Fiskepolitiken bör grundas på en ekosystemansats och fisket ska bedrivas inom biologiskt säkra gränser. Detta innebär bl.a. att fiskeflottan i EU kommer att behöva minskas t.ex. genom minskade subventioner, samt att kontrollen behöver stärkas för att eliminera s.k. IUU (Illegal, Unregulated and Unreported fishing, dvs. illegalt, oreglerat och icke-rapporterat) fiske. Det kommer också att kräva nya, selektiva fångstredskap och -metoder. bör också arbeta för att besluten om fiskekvoterna och totalfångst (Total Allowable Catch, TAC) tar hänsyn till fiskebeståndens långsiktiga bevarandestatus och sätts i enlighet med den vetenskapliga rådgivningen. Dessutom behövs det långsiktiga förvaltningsplaner för samtliga bestånd som nyttjas. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Kommissionen konstaterade 2009 i sin grönbok19 om en översyn av fiskepolitiken att fisket i EU kännetecknas av överfiske, överkapacitet i flottan, stora subventioner, låg ekonomisk resiliens och en nedgång i mängden fångad fisk. Även om den förra översynen av fiskepolitiken har lett till forskningsbaserade flerårsplaner för flertalet exploaterade bestånd inom EU överskrider fisket i av bestånden den naturliga tillväxtförmågan, och en stor del av fisket är beroende av fångst av sexuellt omogen fisk. Den främsta bakomliggande orsaken, enligt kommissionen, är att fiskeflottan är för stor. Därför pågår en översyn av den gemensamma fiskepolitiken i syfte att bl.a. avskaffa överkapaciteten i fiskeflottan och lägga fiskepolitikens huvudfokus på bibehållandet av livskraftiga bestånd som kan nyttjas hållbart. 10.6Ökad uppmärksamhet för genetisk mångfald 10.6.1Etappmål om kunskap om genetisk mångfald Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: ska en kartläggning och övervakning av den genetiska mångfalden ha inletts. Genetisk mångfald är betydelsefull för resiliensen i ekosystem, särskilt vid ett förändrat klimat. Genetisk mångfald är även av betydelse för att upprätthålla livskraftiga populationer av arter. Det är därför viktigt att öka uppmärksamheten för den genetiska mångfalden i jord- och skogsbruket samt hos vilda djur och växter för att bibehålla en bred genetisk bas. 19 Europeiska kommissionen(2009), paper – Reform of the Common Fisheries Policy. COM(2009)163 final. Förslag till etappmål - Biologisk mångfald Det finns ett stort kunskapsunderskott när det gäller den genetiska mångfalden. En liten del av den genetiska mångfalden, främst hos några gamla husdjursraser samt traditionella växter men även hos vissa vilda djur, är relativt välkänd. För det stora flertalet vilda djur, växter och svampar har emellertid den genetiska variationen föga studerats. Betydelsen för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Etappmålet är av betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a. att naturtyper som hyser genetiskt särpräglade bestånd av arter restaureras och att arterna är spridda inom bl.a. sina naturliga utbredningsområden i landet så att den genetiska variationen inom och mellan populationer är tillräcklig. För att kunna nå målet behöver kunskapen om den genetiska mångfalden i öka. Etappmålet är även av betydelse för att ska nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Det finns inga internationella överenskommelser eller EU-lag- stiftning som begränsar rådighet att kartlägga eller övervaka den genetiska mångfalden. Åtgärder, styrmedel och konsekvensbedömning Berörda myndigheter bör ansvara för att etappmålet nås.