sou · GZB354 · 2011-06-21 00:00:00 — Domstolen konstaterade vidare att det fanns särskilda regler i den då gällande lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. I den lagen görs en klar åtskillnad mellan en arbetstagarledamots arbete på grund av hans anställning och hans uppdrag som styrelseledamot. Domstolen kom fram till att en styrelseledamot därför inte skulle anses vara arbetstagare när han fullgör sitt uppdrag i styrelsen. Hans arbete i styrelsen var ett förtroendeuppdrag vid sidan av hans anställning. I domen AD 1985 nr 28 prövade domstolen om ett arbete som vicevärd i en bostadsrättsförening var en anställning i föreningen eller ett förtroendeuppdrag. Bedömningen gjordes utifrån arbetstagarbegreppet i 1 § MBL. Vicevärden hade arbetat 10–och ersatts av föreningens administrationskostnader. Domstolen konstaterade inledningsvis att arbetsuppgifterna och de faktiska förhållandena som arbetet hade utförts under inte skiljde sig från vad som är normalt i ett anställningsförhållande. Vicevärden hade själv frågat om han kunde få jobbet och hade själv avsett att bli anställd av föreningen. Han hade senare kandiderat till styrelsen och valts till styrelseledamot. Arbetet som vicevärd var alltså inte beroende av att han var styrelseledamot i föreningen, utan grundades på ett fristående avtal mellan föreningen och vicevärden. Domstolen fann därför att vicevärden hade varit anställd i föreningen. I domen AD 2004 nr 18 tog domstolen ställning till om en förbundsordförande i hade varit arbetstagare eller förtroendevald i organisationen. Bedömningen gjordes utifrån arbetstagarbegreppet i 1 § LAS. Domstolen konstaterade att den som har ett förtroendeuppdrag i allmänhet inte är att betrakta som anställd, även om de uppgifter som den förtroendevalda utför till det yttre påminner om vad som är normalt inom ramen för en anställning. Förbundsordföranden hade valts till ordförande. Hon hade då en anställning i en kommun. Ordföranden kom sedan att lägga ner alltmer tid på arbetsuppgifterna i föreningen. Föreningen beslutade då att uppdraget skulle heltidsarvoderas. Parterna hade inte diskuterat att förtroendeuppdraget skulle övergå i en anställning och vid ett möte hade det antecknats att så inte skulle ske. Domstolen menade att de diskussioner som hade förts om förbundsordförandens uppdrag inte hade gett henne anledning att uppfatta saken som att hon hade blivit anställd av förbundet. Att det skulle utgå semesterersättning till ordföranden ändrade inte denna bedömning. Av anteckningar från den kongress som beslutade att deltidsarvodera förbundsordföranden framgick att kongressen inte betraktade uppdraget som en anställning. Domstolen uttalade att det, mot bakgrund av att det förekommer både anställda och förtroendevalda förbundsordföranden, finns anledning att i avsevärd mån beakta vad parterna kan anses ha kommit överens om. Vid en samlad bedömning fann Arbetsdomstolen att det inte hade varit fråga om ett anställningsförhållande. Ett förtroendeuppdrag skiljer sig från ett anställningsförhållande genom att det finns ett avtal om arbete mot ersättning mellan en arbetsgivare och en arbetstagare, vilket saknas mellan en uppdragsgivare och en förtroendevald. Ett förtroendeuppdrag är ett uppdrag som en person har fått utan att vara anställd av uppdragsgivaren. Vid den helhetsbedömning som domstolen har att göra vid gränsdragningen mellan arbetstagare och förtroendevald har ett antal omständigheter ansetts tala för eller emot att ett förtroendeuppdrag föreligger i stället för ett arbetstagarförhållande. Arbetsdomstolen har i domen 2004 nr 18 fäst vikt vid hur en rikstäckande ideell organisation har valt att organisera sig. Domstolen konstaterar att det förekommer att en förbundsordförande är såväl anställd som förtroendevald. När förbundsordförandens rättsliga ställning är föremål för en tvist uttalar domstolen att det finns anledning att beakta vad parterna kan anses ha kommit överens om. När det gäller parternas avsikt i det här fallet kan det tilläggas att de var överens om att förbundsordföranden först hade fått ett förtroendeuppdrag. Tvisten rörde om förtroendeuppdraget hade övergått i ett anställningsförhållande. I domen AD 1985 nr 28 fann Arbetsdomstolen att arbetet som vicevärd inte hade gjorts beroende av eller knutits till vicevärdens förtroendeuppdrag i bostadsrättsföreningens styrelse. uppgifterna som vicevärd skilde sig inte från vad som var normalt i ett anställningsförhållande och avtalet mellan vicevärden och föreningen hade ingåtts innan vicevärden valdes in i styrelsen. Dessa omständigheter resulterade i att domstolen fann att vicevärden var anställd av föreningen. I domen AD 1979 nr 57 uttalar Arbetsdomstolen att det finns anledning att särskilt granska situationer där en anställd har ett förtroendeuppdrag vid sidan av sin anställning. Domstolen menar att det ofta finns anledning att hänföra förtroendeuppdragets sysslor till anställningen. I domarna görs prövningen utifrån det civilrättsliga arbetstagarbegreppet. Det saknas anledning att anta att gränsdragningen mellan förtroendevald och anställd skiljer sig åt mellan det civilrättsliga och det socialrättsliga arbetstagarbegreppet. 3.3Förtroendeuppdrag jämställs under vissa förutsättningar med förvärvsarbete För en förtroendevald som är ledig från sitt arbete med helt eller delvis bibehållen lön jämställs tid som ägnas åt förtroendeuppdrag med förvärvsarbete enligt 13 § första stycket 2. För att ett uppdrag där den förtroendevalda har tagit ledigt från sitt ordinarie arbete och får arvode eller ersättning för förlorad arbetsinkomst ska ingå vid beräkning av arbetsvillkor, normalarbetstid, ramtid och dagpenning krävs att förtroendeuppdraget jämställs med förvärvsarbete enligt 12 §. görs bedömningen av om ett visst förtroendeuppdrag kan jämställas med förvärvsarbete utifrån ett meddelande från dåvarande AMS, arbetslöshetskassornas beslut och förvaltningsdomstolarnas avgöranden. I detta avsnitt redogörs för meddelandet från AMS och de avgöranden som finns från kammarrätterna –2010. I meddelande nr 17/199512 besvarade AMS frågan om hur förtroendeuppdrag inom exempelvis kommun eller landsting skulle 12 Se bilaga 2 till betänkandet. beaktas i arbetslöshetsförsäkringen och om ett sådant uppdrag kunde tillgodoräknas en sökande i arbetsvillkoret. AMS konstaterade inledningsvis att frågan är aktuell även för andra förtroendeuppdrag än sådana i politiska församlingar. AMS utgick från regler i kommunallagen (1991:900), förkortad KL, om hur kommunerna ska ersätta förtroendevalda. I kommunallagen görs skillnad mellan förtroendeuppdrag som ersätts med ett fastställt årsarvode och sådana där förlorad arbetsinkomst ersätts. Ett förtroendeuppdrag på heltid eller en betydande del av en heltid som ersätts med ett betydande årsarvode bör enligt förarbetena till kommunallagen kunna jämföras med en anställning.13 Som vägledning för arbetslöshetskassorna uttalade AMS att politiskt förtroendeuppdrag eller annat förtroendeuppdrag på heltid får tillgodoräknas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. Detsamma ska gälla för årsarvoderade deltidsuppdrag. Enstaka förtroendeuppdrag som ersätts med sammanträdesarvode ska inte tillgodoräknas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. AMS uttalade vidare att när en sökande har ett förtroendeuppdrag som inte kan tillgodoräknas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning ska arbetslöshetskassan pröva om uppdraget hindrar den sökande från att stå till arbetsmarknadens förfogande. Förtroendeuppdrag som jämställts med förvärvsarbete I mål nr 1032-0914 prövade Kammarrätten i om ett politiskt förtroendeuppdrag som vice ordförande i en kunde jämställas med förvärvsarbete. Sökanden hade arbetat i nämnden och ersatts med ett fast arvode. Domstolen inhämtade ett yttrande från IAF. IAF menade att sökandens förtroendeuppdrag medförde ett ansvar för verksamhetens bedrivande och utveckling. Uppdraget krävde tid för schemalagda möten, planering och förberedelse inför möten samt visst efterarbete. Kammarrätten konstaterade att sökandens uppdrag med hänsyn till dess kontinuitet och karaktär inte kunde 1990/91:117 s. 66. 142009-09-21, Kammarrätten i . Regeringsrätten beslutade att inte meddela prövningstillstånd, mål nr 6423-09. ses som ett enstaka uppdrag utan skulle jämställas med förvärvsarbete. I mål nr 255-0515 var sökanden förtroendevald fastighetsansvarig i en församling. hade han ersatts för mellan 50 och 98 timmars nedlagd tid . Kammarrätten i konstaterade att sökandens antal arvoderade timmar de flesta månaderna hade överstigit av en heltid men att sökanden inte hade varit anställd av församlingen. Församlingen hade betalt en fast timersättning och sökandens sociala avgifter. Kammarrätten bedömde att det arbete som sökanden hade utfört till sin natur uppvisade stora likheter med ett reguljärt förvärvsarbete. Domstolen ansåg därför att uppdraget, oavsett att det inte hade varit årsarvoderat, kunde jämställas med förvärvsarbete. I mål nr 1456-0816 hade sökanden fackliga förtroendeuppdrag som bl.a. skyddsombud och förhandlingsombud. Sökandens normalarbetstid var . Övrig tid hade han varit ledig för att utföra sina förtroendeuppdrag. Kammarrätten i konstaterade att sökandens förtroendeuppdrag hade pågått och att de måste ha varit försörjningsmässigt betydande för sökanden. Förtroendeuppdragen ansågs vidare till sin natur ha stora likheter med ett sedvanligt förvärvsarbete, inte minst mot bakgrund av att det förekommer att regionala skyddsombud är anställda av fackliga organisationer. Något annat hade inte framkommit än att sökanden hade en fast förankring på arbetsmarknaden. Kammarrätten fann därför att förtroendeuppdragen var att jämställa med förvärvsarbete. Att uppdragen inte hade varit årsarvoderade saknade enligt Kammarrätten betydelse. Förtroendeuppdrag som inte jämställts med förvärvsarbete I mål nr 1977-0817 var sökanden förtroendevald studieorganisatör hos ett fackförbund. Uppdraget omfattade och sökanden hade ersatts . Kammarrätten i konstaterade att uppdraget hade utförts av ramtiden och inte omfattat sysselsättning som förtroendevald. 152006-01-26, Kammarrätten i . 162010-06-21, Kammarrätten i . 172009-03-09, Kammarrätten i . Uppdraget hade utförts i varierande omfattning under de aktuella månaderna och det kunde därför inte anses ha varit fråga om något försörjningsmässigt betydande antal arvoderade timmar. Uppdraget kunde därför inte jämställas med förvärvsarbete. Imål nr 1813-0118 hade sökanden flera politiska förtroendeuppdrag hos olika uppdragsgivare. Sökanden hade varit tjänstledig för att fullgöra sina uppdrag. Sökanden fick ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Kammarrätten i konstaterade att det saknas stöd för att jämställa sammanträdesarvoderade förtroendeuppdrag med förvärvsarbete. Imål nr 4171-0019 hade sökanden förtroendeuppdrag som ersättare Han hade varit närvarande på sammanträden ungefär en gång och ersatts med timarvodering. Kammarrätten i konstaterade att sökandens uppdrag var ett sådant enstaka politiskt uppdrag som inte kunde räknas som en bisyssla, eftersom det inte kunde jämställas med förvärvsarbete. Imål nr 1939-0620 hade sökanden ett förtroendeuppdrag som kontaktperson. Uppdraget tog mellan fyra och i anspråk och ersattes med ett månatligt arvode på . Frågan i målet var om förtroendeuppdraget skulle jämställas med förvärvsarbete och därigenom prövas enligt reglerna om bisyssla i 39–39 a §§. Kammarrätten i bedömde att förtroendeuppdraget inte skulle jämställas med förvärvsarbete. 3.3.4Sammanfattning – vilka förtroendeuppdrag har jämställts med förvärvsarbete? Av de avgöranden som finns från kammarrätterna kan man konstatera att domstolarna i allmänhet har följt de riktlinjer som gavs i AMS-meddelandet. Ett politiskt förtroendeuppdrag på heltid eller en betydande del av heltid och som ersätts med ett årsarvode har jämställts med förvärvsarbete. Detta gäller även årsarvoderade förtroendeuppdrag av förhållandevis liten omfattning om uppdraget med hänsyn till dess kontinuitet och karaktär inte kan ses som ett enstaka uppdrag. Enstaka förtroendeuppdrag som ersätts med sammanträdesarvoden har inte jämställts med förvärvsarbete. Det gäller även om 182001-11-01, Kammarrätten i . 192001-05-11, Kammarrätten i . Regeringsrätten beslutade att inte meddela prövningstillstånd, mål nr 3239-01. 202007-04-24, Kammarrätten i . en sökande har flera sådana förtroendeuppdrag som sammantaget tar betydande tid i anspråk. Övriga förtroendeuppdrag har jämställts med förvärvsarbete om de till sin natur har stora likheter med förvärvsarbete. att uppdraget har haft en sådan omfattning att det har varit försörjningsmässigt betydande för sökanden (av en heltidstjänst), att uppdragsgivaren har ersatt uppdragstagaren , och att uppdragsgivaren har betalat sociala avgifter för sökanden. 3.4Stå till arbetsmarknadens förfogande En sökande som har ett förtroendeuppdrag som inte likställs med förvärvsarbete kan under vissa förutsättningar få arbetslöshetsersättning som han eller hon utför sitt uppdrag. Det krävs att sökanden kan kombinera sitt förtroendeuppdrag med ett förvärvsarbete. En prövning görs i dessa fall av om uppdraget hindrar den sökande från att stå till arbetsmarknadens förfogande enligt 9 §. Kammarrätterna har i ett par fall tagit ställning till om ett förtroendeuppdrag hindrar en sökande från att stå till arbetsmarknadens förfogande. I mål nr 4132-0521 hade sökanden förtroendeuppdrag som kommunalråd och ledamot i olika nämnder. Han fick i fast arvode samt sammanträdesarvode. Kammarrätten i fann att sökandens politiska förtroendeuppdrag var av sådan omfattning att han hade varit förhindrad att ta ett förvärvsarbete . Han blev återbetalningsskyldig för den ersättning som hade betalats ut till honom. I mål nr 4688-0722 hade sökanden flera förtroendeuppdrag i kommunen, varav ett som ordförande i . Han hade cirka fyra timmars schemalagd mötestid och fick ett årsarvode som motsvarade en heltidslön. Utöver den schemalagda mötestiden bedömdes sökanden ha lagt ner omfattande tid på förberedelse och planering inför möten. 212007-03-21, Kammarrätten i . Regeringsrätten beslutade att inte meddela prövningstillstånd, mål nr 3287-07. 222008-06-17, Kammarrätten i . Regeringsrätten beslutade att inte meddela prövningstillstånd, mål nr 5425-08. Kammarrätten i bedömde därför att sökanden inte stod till arbetsmarknadens förfogande. 3.5Förtroendeuppdrag är av många olika slag Det finns en mängd olika förtroendeuppdrag. I utredningens direktiv finns exempel på förtroendeuppdrag av allmännyttig karaktär och där arvode lämnas för uppdraget. Det är förtroendeuppdrag inom föreningar för ungdomsverksamhet, föreningar för konst, litteratur och musik, föreningar för idrott och friluftsliv, och I samband med att utredningen har kartlagt ersättningssökande med förtroendeuppdrag har arbetslöshetskassorna därutöver angett att de har handlagt ersättningssökande med förtroendeuppdrag inom Vissa förtroendevalda utför uppgifter som måste anses vara särskilt viktiga för olika aspekter av samhällets funktioner. för en grupp av dessa förtroendevalda att de enligt lag har rätt till ledighet från sitt arbete för att fullgöra sitt förtroendeuppdrag och för en annan grupp av dessa förtroendevalda att de utses i enlighet med regler i lag eller annan författning. Av direktiven till utredningen framgår att en utgångspunkt för att förtroendeuppdrag ska omfattas av lagen om arbetslöshetsförsäkring bör vara att de är av allmännyttig karaktär och att de arvoderas. I 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns regler om allmännyttiga ideella föreningar. Av 7 kap. 8 § IL framgår att en allmännyttig ideell förening ska ha som huvudsakligt syfte att främja vård och uppfostran av barn, lämna bidrag för undervisning eller utbildning, bedriva hjälpverksamhet bland behövande, främja vetenskaplig forskning, främja nordiskt samarbete, eller stärka försvar under samverkan med militär eller annan myndighet eller att främja andra allmännyttiga ändamål, såsom liknande kulturella ändamål. Begreppet allmännytta betyder att föreningens ändamål enligt en utbredd uppfattning ska anses vara värt att stödja.23 Samhällsutvecklingen medför att begreppet allmännyttigt ändamål inte kan fastslås en gång för alla. Exempel på allmännyttiga ideella föreningar är föreningar för ungdomsverksamhet, scoutverksamhet, studieförbund, folketshusföreningar, trossamfund, invandrarföreningar, föreningar för social hjälpverksamhet, de politiska partierna, föreningar för konst, litteratur och musik samt föreningar för idrott och frilufts- 1976/77:135 s. 71. Sällskapsföreningar, släktföreningar och intresseföreningar anses inte vara allmännyttiga.24 Regeringsrätten kom i mål RÅ 2005 ref. 825 fram till att ett föräldrakooperativt daghem inte hade ett allmännyttigt ändamål. Daghemmet bedrevs med aktiv föräldrasamverkan och utan vinstsyfte. Endast föräldrar som hade barn inskrivna på förskolan var medlemmar i föreningen. Andra personer kunde endast vara stödmedlemmar och de saknade då rösträtt. Domstolen uttalade att föreningen visserligen har som huvudsakligt ändamål att bedriva vård och uppfostran av barn, men att föreningen inte uppfyller det övergripande kravet på att främja ett allmännyttigt ändamål. Förtroendeuppdrag i föräldrakooperativa förskolor kan därför inte ses som allmännyttiga förtroendeuppdrag. En bostadsrättsförening är enligt 1 § bostadsrättslagen (1991:614) en ekonomisk förening som har till ändamål att upplåta lägenheter med bostadsrätt. Föreningen syftar till att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Ett förtroendeuppdrag i en bostadsrättsförening kan därför inte räknas som allmännyttigt. 3.5.3Regler om rätt till ledighet för förtroendevalda Enligt 4 kap. 10 § regeringsformen (1974:152), förkortad RF, har en riksdagsledamot och hans eller hennes ersättare rätt till ledighet för att fullgöra sitt uppdrag. Rätten till ledighet har i förarbetena formulerats som att uppdraget som ledamot (eller ersättare) tar över den skyldighet som ledamoten har att fullgöra en tjänst eller ett uppdrag som inte går att förena med ledamotsuppdraget.26 En riksdagsledamot får enligt 3 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ett arvode . 24http:///foretagorganisationer/forforeningarstiftelser/ideellaforeningar/ skatterattsligaregler.4.18e1b10334ebe8bc80004084.html#h-Allmannyttigaforeningar 26SOU 1972:15 s. 135. Uppdrag i kommun och landsting En förtroendevald i en kommun eller ett landsting har enligt 4 kap. 11 § KL rätt till sådan ledighet från sin anställning som behövs för att han eller hon ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Ledigheten omfattar tid för möten i kommunala organ, andra möten som är nödvändiga för uppdraget, resor till och från möten och behövlig dygnsvila före eller efter möten. Med förtroendevalda i kommuner eller landsting avses enligt 4 kap. 1 § KL ledamöter och ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar, revisorer, ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar och revisorer i ett kommunalförbund. Rätt till ledighet har även av fullmäktige utsedda styrelseledamöter, styrelsesuppleanter och lekmannarevisorer eller motsvarande andra revisorer och deras suppleanter i sådana juridiska personer som avses i 3 kap. 17 och 18 §§ KL (vissa kommunala bolag m.fl.). De ekonomiska villkoren för förtroendevalda regleras i 4 kap. 12 § KL. Förtroendevalda har rätt till skälig ersättning för de arbetsinkomster och ekonomiska förmåner som de förlorar på grund av uppdraget. Fullmäktige kan utöver denna ersättning fatta beslut om att en förtroendevald ska få ersättning för resekostnader och andra utgifter samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Förtroendevalda som fullgör sina uppdrag på heltid eller på en betydande del av heltid och som ersätts med ett betydande årsarvode har inte rätt till ersättning för förlorad arbetsinkomst och ekonomiska förmåner. Sådana uppdrag jämställs med en anställning och ersätts med årsarvode.27 Rätt till ledighet och ekonomisk ersättning för fackliga förtroendemän regleras i FmL. Lagen omfattar enligt 1 § den som har utsetts av en arbetstagarorganisation att som facklig förtroendeman företräda de anställda på en viss arbetsplats i frågor som rör förhållandet till arbetsgivaren eller andra med facklig verksamhet sammanhängande frågor. Med arbetstagarorganisation avses en 1990/91:117 s. 66. organisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal för de arbetstagare som berörs av förtroendemannens verksamhet. En facklig förtroendeman har enligt 6 § FmL rätt till den ledighet som krävs för att fullgöra uppdraget. Rätt till ledighet gäller för fackligt arbete på den egna arbetsplatsen, på någon annan arbetsplats eller för regionalt eller centralt fackligt arbete. Det krav som ställs är att uppdraget ska falla inom lagens begrepp facklig verksamhet.28 Ledigheten får inte ha större omfattning än vad som är skäligt med hänsyn till förhållandena på arbetsplatsen. Ledigheten ska förläggas så att den inte medför betydande hinder för arbetets behöriga gång. När ledigheten avser facklig verksamhet på den egna arbetsplatsen har den förtroendevalda enligt 7 § FmL rätt till bibehållna anställningsförmåner, såsom lön. När en fackligt förtroendevald utför arbete som avser andra arbetsplatser än den egna får ersättning betalas på annat sätt. I arbetsmiljölagen (1977:1160), förkortad AML, finns regler om rätt till ledighet för vissa skyddsombud. Rätt till ledighet gäller för skyddsombud som enligt 6 kap. 2 § andra stycket AML utses av en lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av ett kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Om det inte finns någon sådan arbetstagarorganisation har ett skyddsombud som utses av arbetstagarna samma rätt till ledighet. Rätt till ledighet gäller enligt 6 kap. 15 § AML även för en ledamot i en skyddskommitté som inte är studerandeskyddsombud. Av 6 kap. 5 § AML framgår att ett skyddsombud har rätt till den ledighet som uppdraget kräver. Rätt till ledighet gäller endast för arbete på den egna arbetsplatsen och inte för arbete på regional nivå.30 När skyddsombudet fullgör sitt uppdrag har han eller hon rätt till bibehållna anställningsförmåner. 28Lunning, , Fackliga förtroendemän, s. 92–93. 29A a s. 111–112. 30Gullberg, Hans, m.fl, Arbetsmiljölagen, (, Zeteo) kommentaren till 6 kap. 5 §, under rubriken ledighet för uppdraget. En nämndeman har enligt 4 kap. 7 a § , förkortad RB, och 20 a § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, förkortad AFDL, rätt att vara ledig från sin anställning för att kunna utföra sitt uppdrag. I förarbetena till bestämmelserna uttalas att det enligt regeringens mening inte fanns skäl att närmare precisera vad rätten till ledighet omfattar, men den gäller i vart fall tid för tjänstgöring i domstolen och tid för att resa till och från domstolen.31 Vissa föreningsuppdrag inom skolan Lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan m.m. innehåller bestämmelser om rätt för en arbetstagare att vara ledig från sin anställning för att utföra vissa uppdrag åt en ideell förening eller en annan därmed jämförlig sammanslutning som arbetstagaren tillhör. Regeringen har i en lagrådsremiss föreslagit att lagen, som sällan eller aldrig har tillämpats, ska upphävas. Lagen kommer därför inte att beröras i fortsättningen i betänkandet. Särskiljande för en grupp av förtroendevalda är att de inte väljs av någon beslutande församling utan utses av offentliga myndigheter i enlighet med lag eller annan författning. För de förtroendevalda som utses eller förordnas av offentliga myndigheter finns regler för hur de ska utses eller förordnas, vad uppdraget ska innehålla, vilken eventuell ersättning som ska utgå och hur ett entledigande kan ske.