sou · GZB342 · 2011-05-04 00:00:00 — Så som utredaren skriver under avsnittet 7.7.3 Fördelning av mål och rättssäkerhet är det viktiga att säkra medborgarnas tilltro till att rättsskipningen sker opartiskt och att must not only be done; it must also be seen to be done. Individuell lönesättning av domare bör inte förekomma i en rätts- stat. I en lag om domstolar och domare bör detta göras tydligt. En lag om domstolar och domare En särskild utredare ges i uppdrag att lämna förslag till en lag om domstolar och domare. Utredaren ska överväga vilka bestämmelser som bör ingå i en sådan lag. Vid utformningen av lagen bör ut- gångspunkten vara att samla de bestämmelser om domstolar och domare som finns i bl.a. och lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Den lag om utnämning av ordi- narie domare som regeringen avser föreslå bör bli en del av den nya lagen. Bestämmelser som enbart rör rättegången bör däremot inte ingå. Utredaren ska också – utifrån grundlagsfästa krav och vad som annars bedöms lämpligt – överväga vilka bestämmelser om dom- stolar och domare som bör finnas i lag och vilka som bör föreskrivas i förordning. Det står också utredaren fritt att föreslå sakliga änd- ringar i de nuvarande bestämmelserna om domstolar och domare i lag och förordning. Utredaren ska vidare genomföra en översyn av de befintliga domar- anställningarna och chefsstrukturen i de allmänna domstolsslagen. Utredaren ska överväga behovet av att dels förändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna, dels skapa nya befattningar som inte innebär chefskap. Uppdraget ska redovisas . Domstolarnas och domarnas oberoende ställning Uppdraget består av två delar. Vid uppdragets genomförande bör domstolarnas och domarnas oberoende ställning utgöra en utgångs- punkt för båda dessa delar. Domstolarna är genom sina rättskipande uppgifter centrala organ i vårt samhälle. Domstolarnas roll innefattar betydligt mer än att avgöra mål och ärenden. Domstolarna ska värna rättsstaten och den enskilde medborgarens rättigheter bl.a. genom uppgiften att se till att de i demokratisk ordning beslutade författningarna tillämpas på ett korrekt sätt. medlemskap i och de förpliktelser som följer av bl.a. har ytterligare tydliggjort dom- stolarnas roll i samhället och deras betydelse som garanter för med- borgarnas rättigheter. Domstolarnas rättskipningsuppgifter fullgörs av domare. Det är därför av central betydelse för domstolarnas obe- roende att domarnas integritet och självständighet i dömandet garan- teras. En lag om domstolar och domare Det finns bestämmelser om domstolar och domare i grundlag, lag och förordning. Regeringsformen innehåller flera bestämmelser om domstolarnas och domarnas oberoende (bl.a. 11 kap. 2 och 5 §§). I 11 kap. 4 § regeringsformen föreskrivs att bestämmelser om dom- stolarnas rättskipningsuppgifter, om huvuddragen i deras organisa- tion och om rättegången ska finnas i lag. Såvitt avser de allmänna domstolsslagen finns bestämmelser om domstolarnas rättskipningsuppgifter, om huvuddragen i organisa- tionen och om rättegången främst i , lagen om all- männa förvaltningsdomstolar, förvaltningsprocesslagen (1971:291) och lagen (1996:242) om domstolsärenden. När det gäller de sär- skilda domstolarna och specialdomstolarna finns sådana bestäm- melser i separata lagar. Det finns också bestämmelser om domstolar och domare på förordningsnivå (bl.a. i förordningarna med instruk- tioner för domstolarna). I lagen (1994:260) om offentlig anställning och lagen (1994:261) om fullmaktsanställning finns arbetsrättsliga bestämmelser om dom- are. har i sitt betänkande En reformerad grund- lag (SOU 2008:125) behandlat ett antal frågor som rör domstolarna. Utredningens förslag har i dessa delar det övergripande syftet att markera domstolarnas och domarnas oberoende ställning. När det gäller regleringen av domstolarnas oberoende anser utredningen att regeringsformen i allt väsentligt ger det skydd som bör ställas upp på grundlagsnivå. Utredningen föreslår att bestämmelserna om rättskipningen och förvaltningen delas upp i två olika kapitel. Kapitlet om rättskipningen föreslås innehålla bl.a. en presentation av grund- dragen i domstolsorganisationen. Utredningen lämnar också ett par andra förslag som tar sikte på domstolarnas organisation. Utred- ningen lämnar vidare ett förslag till lag om utnämning av ordinarie domare. Regeringen avser att lämna förslag till en ny utnämningslag. Ett par tidigare statliga utredningar har behandlat frågan om på vilken nivå – grundlag, lag eller förordning – bestämmelser om dom- stolar och domare bör finnas. domarutredning ansåg att domstolarnas konstitutionella ställning borde stärkas (Domaren i , SOU 1994:99). Utredningen diskuterade frågan om vissa av de bestämmelser som finns i förordning borde föras upp på lagnivå och lämnade också förslag till författnings- ändringar i skissform. Kommittén om domstolschefens roll och ut- nämning av högre domare ansåg, i likhet med domarutred- ning, att principerna för tilldelning och omfördelning av mål borde ha sin utgångspunkt i bestämmelser i lag (Domarutnämningar och domstolsledning – frågor om utnämning av högre domare och dom- stolschefens roll, SOU 2000:99). Ingen av dessa utredningars för- slag har lett till lagstiftning. Utredningen om förtursförklaring i dom- stol har föreslagit nya bestämmelser om omfördelning av mål och också behandlat frågan om dessa bör regleras i lag eller förordning (Förtursförklaring i domstol, SOU 2008:16). har i ett beslut gjort bedömningen att bestämmelser om lottning av mål och ärenden, med hänsyn till deras centrala betydelse för tilltron till en opartisk rättskipning, bör ha sin utgångspunkt i bestämmelser i lag (beslut [dnr 1677-2006]). I en remiss, som överlämnades till Lagrådet , föreslog regeringen vissa ändringar av reglerna om omröstning i . I sitt yttrande över remissen uttalade Lagrådet – som kritik mot hur regeringen avsåg att använda sin för- ordningsmakt – att föreskrifter om utseende av ordförande i rättegång får anses höra till regleringen om rättegången och att sådana före- skrifter därför bör ha lagform (utdrag ur protokoll vid samman- träde ). överlämnade ett förslag till en ny gemensam förordning med instruktion för både tingsrätt och läns- rätt (dnr Ju2008/7948/DOM). Vidare har Statskontoret redo- visat sitt uppdrag att utvärdera de förändringar av domstolarnas inre organisation och arbetsformer som har genomförts (Ju2009/8530/DOM). Mot den angivna bakgrunden anser regeringen att det finns an- ledning att låta en särskild utredare få i uppdrag att utforma ett för- slag till lag om domstolar och domare. Regelverket om domstolar och domare ska vara enkelt, tydligt och ge uttryck för domstolarnas och domarnas oberoende. Utifrån dessa utgångspunkter ska en särskild utredare ges i uppdrag att lämna ett förslag till en lag om domstolar och domare. Utredaren ska överväga vilka bestämmelser som bör ingå i en sådan lag. Vid utformningen av lagen bör utgångspunkten vara att samla de bestämmelser om domstolar och domare som finns i bl.a. och lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Den lag om utnämning av ordinarie domare som regeringen avser före- slå bör vara en del av den nya lagen. Bestämmelser som enbart rör rättegången bör däremot inte ingå. Utredaren ska också – utifrån grundlagsfästa krav och vad som annars bedöms lämpligt – över- väga vilka bestämmelser om domstolar och domare som bör finnas i lag och vilka som bör föreskrivas i förordning. I denna del bör utredaren bl.a. dels överväga om någon av bestämmelserna i dom- stolsinstruktionerna bör få lagform, dels överväga de förslag till be- stämmelser om omfördelning av mål som lagts fram av Utredningen om förtursförklaring (SOU 2008:16). Det står också utredaren fritt att föreslå sakliga ändringar i de nuvarande bestämmelserna om dom- stolar och domare i lag och förordning. Anställningar och chefsstruktur i de allmänna domstolsslagen I tingsrätt och länsrätt ska det finnas en och, om inte rege- ringen bestämmer något annat, en eller flera rådmän. I de tings- rätter och länsrätter som regeringen bestämmer ska det också finnas en eller flera chefsrådmän. Om domstolen är indelad i avdelningar är lagmannen eller en chefsrådman ordförande på avdelning. I hov- rätt och kammarrätt ska det finnas en president, hovrätts- respek- tive kammarrättslagmän samt hovrätts- respektive kammarrättsråd. Om det finns avdelningar på hovrätt eller kammarrätt ska pre- sidenten eller en vara chef på avdelning. Ett eller flera av hovrätts- och kammarrättsråden ska vara vice ordförande. Regeringen utnämner ordinarie domare (11 kap. 9 § regerings- formen). Undantaget de högsta domarbefattningarna, bl.a. justitie- råd och regeringsråd, sker utnämningen efter ett ansökningsförfarande där information lämnas om lediga anställningar och intresserade ger in skriftliga ansökningar. bereder ansökningarna och lämnar förslag till regeringen på vilken sökande som bör ut- nämnas. En närmare beskrivning av ansökningsförfarandet finns i propositionen Rekrytering av domare (prop. 2007/08:113). I fråga om de högsta domarbefattningarna beslutar regeringen om anställ- ningen utan att information lämnas om lediga anställningar, s.k. kallelseförfarande. har föreslagit en ny lag om utnämning av ordinarie domare som bl.a. innebär att kallelse- förfarandet avskaffas (SOU 2008:125). Som nämnts ovan avser regeringen att lämna förslag till en ny utnäm- ningslag. Under har det i domstolarna bedrivits ett utvecklings- arbete i syfte att skapa moderna och effektiva arbetsplatser med verk- samhet av hög kvalitet. Förändringarna har gett utrymme för dom- stolarna att i större utsträckning själva besluta hur det inre arbetet ska organiseras. På många domstolar har man övergått från en tradi- tionell rotelindelning till rotelgrupper, storrotlar eller s.k. enheter. När det gäller flertalet överrätter har inrättandet av s.k. storavdel- ningar lett till att antalet överrättslagmän har minskat. Beträffande underrätterna har organisationsförändringarna i vissa fall lett till att chefsrådmän har fått ändrade uppgifter eller att befattning som chefs- rådman inte längre förekommer vid domstolen. Den förändrade organisationen har också lett till att flera tingsrätter har gett arbets- ledande uppgifter till särskilt utsedda domare. Dessa domare, ofta benämnda enhetschefer, utses av domstolschefen utan att detta har föregåtts av ett ansökningsförfarande av det slag som har beskrivits ovan. För att domstolarna ska kunna vara oberoende och väl fungerande är det av avgörande betydelse att de domare som arbetar där tillhör de skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna. Domaryrket måste vara attraktivt. Det handlar både om att kunna rekrytera per- sonal och att över kunna behålla dem som har rekryterats. För det ändamålet måste domstolarna bl.a. kunna erbjuda goda utvecklingsmöjligheter. Den enda möjligheten att befordras som domare är enligt nu- varande ordning att bli chef. Den minskning av antalet underrätter som har genomförts och är planerad leder till att det blir färre an- ställningar som . Det innebär i sin tur att färre domare som i och för sig har den skicklighet och lämplighet som krävs för en chefsdomaranställning kan räkna med att få en sådan anställning. Det kan också noteras att förändringarna av den inre domstols- organisationen och domstolarnas arbetssätt har lett till att antalet överrättslagmän minskat på flertalet överrätter. Motsvarande gäller i fråga om chefsrådmännen. Sammantaget kan det konstateras att antalet chefsanställningar har minskat och att utvecklingsmöjlig- heterna för ordinarie domare därmed har begränsats. I och med övergången till nya inre organisationsformer har det uppstått ett behov av att fastställa hur målhantering och andra arbetsuppgifter ska fördelas mellan de domare som ingår i t.ex. storrotlar och andra enheter. Genom en ändring som trädde i kraft tydliggjordes därför i 2 § förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion att domstolen kan utse en av sina domare att vara chef för en sådan enhet. I en del fall har detta medfört att domstolarna har utsett någon att vara berednings- ansvarig, med uppgift att bereda målen och sätta ut dem till av- görande. Det har framstått som naturligt att sådana förordnanden har tidsbegränsats. Av vissa domstolar har möjligheten enligt tings- rättsinstruktionen emellertid utnyttjats på så sätt att nya och mera utpräglat arbetsledande funktioner har skapats som helt eller delvis har ersatt chefsrådmännen. Utformningen av dessa s.k. enhets- chefers uppdrag liksom frågor om hur de utses har reglerats helt av den enskilda domstolen. Den omständigheten att ordinarie domare på detta sätt befordras av den egna domstolschefen, utan att detta sker genom ett sedvanligt ansökningsförfarande, kan väcka frågor om sådana domares oberoende och självständighet. Mot den angivna bakgrunden finns det anledning att nu göra en översyn av domaranställningarna i de allmänna domstolsslagen i syfte att överväga behovet av att förändra den nuvarande chefs- strukturen. Även domare som inte är intresserade av eller lämpliga för chefs- uppgifter har behov av utvecklingsmöjligheter. Det finns ett intresse av att också kunna belöna och uppmuntra t.ex. yrkesskicklighet och intresse för specialisering. Av det skälet bör utredaren också överväga behovet av att skapa nya befattningar som inte innefattar chefskap. Utredaren ska genomföra en översyn dels av de befintliga domar- anställningarna och chefstrukturen i de allmänna domstolsslagen, dels av hur genomförda organisationsförändringar har påverkat ut- vecklingsmöjligheterna för ordinarie domare inom Dom- stolar. Utredaren ska vidare överväga behovet av att dels förändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna, dels skapa nya befattningar utan chefskap. Om utredaren föreslår att det skapas nya befattningar bör ut- gångspunkten vara att anställning ska ske efter ett ansökningsför- farande som huvudsakligen motsvarar vad som gäller för ordinarie domare i övrigt. De nya befattningarna bör svara mot domstolarnas verksamhetsbehov och mot behovet av att på ett flexibelt sätt kunna utforma organisation och arbetsformer. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska lägga fram fullständiga författningsförslag. Utredaren ska bedöma de kostnader och konsekvenser i övrigt som förslagen kan komma att medföra. Om förslaget kan förväntas leda till kost- nadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska samråda med , , samt andra myndigheter och organisationer som bedöms lämpliga. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om domstolar och domare (2010:01) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en lag om domstolar och domare. I uppdraget ingår också att överväga behovet av att dels förändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna, dels skapa nya befattningar som inte innebär chefskap (dir. 2009:106). Uppdraget utvidgas så att utredaren också ska analysera behovet av dels lagändringar till följd av vissa föreslagna ändringar av be- hörighetsreglerna i de högsta domstolarna, dels lagbestämmelser om krav på svenskt medborgarskap för den som, utan att vara ordinarie domare, utövar rättskipningsuppgifter. Utredaren ska lägga fram full- ständiga författningsförslag. Uppdraget gäller med förbehåll för att beslutar i enlighet med regeringens förslag i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Bakgrunden till utvidgningen av uppdraget är att regeringen i den nämnda propositionen föreslår en ändring i regeringsformen som innebär att den som är eller har varit ordinarie domare i eller (nuvarande Regerings- rätten) ska få tjänstgöra som ledamot i båda domstolarna. I proposi- tionen görs bedömningen att förslagen torde föranleda behov av följdändringar i lag (a. prop. s. 129). I samma proposition föreslås en bestämmelse i regeringsformen om att ordinarie domare ska vara svensk medborgare och att krav på medborgarskap för behörighet att utöva rättskipningsuppgifter i övrigt får uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag (a. prop. s. 239 och 240). Enligt de ursprungliga direktiven ska utredarens uppdrag redo- visas . Upp- draget ska redovisas . Utredningen om en lag om domstolar och domare Ang. utredningen om en lag om domstolar och domare (2010:01) Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att bl.a. göra en översyn av de befintliga domaranställningarna och chefsstrukturen i de allmänna domstolsslagen. Utredningen ska i denna del överväga behovet av att dels förändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna, dels skapa nya befordrade befattningar som inte innebär chefskap. Som särskild utredare har jag förordnats. Till utredningen har också knutits ett antal experter: chefsjuristen och advokaten , lagmannen , lagmannen , lagmannen , departementssekreteraren , chefsjuristen , hovrättsrådet , chefsrådmannen , professorn , hovrättsrådet , kanslirådet , lagmannen samt byråchefen . Som utredningens sekreterare är hovrättsassessorn förordnad. Flera av utredningens frågeställningar kretsar kring det sätt på vilket domstolarna lokalt – dvs. utan eller regeringens inblandning – tilldelar domare särskilt funktionsansvar respektive mer utpräglat arbetsledande funktioner. Som ett led i kartläggningen av hur chefsstrukturen ser ut på domstolarna skickas den bifogade enkäten ut till landets samtliga tingsrätter, förvaltningsrätter, hovrätter och kammarrätter. Enkäten innehåller huvudsakligen kryssfrågor. I den mån Ni tycker att svarsalternativen inte ger utrymme för att svara på det sätt Ni vill, så får Ni givetvis göra tillägg i marginalen eller på separata blad. Vi är dock tacksamma om Ni försöker att kryssa i de alternativ som Ni anser anger det mest rätta svaret. Era svar är mycket värdefulla för oss. Om Ni har några frågor eller synpunkter är Ni välkomna att kontakta mig eller utredningens sekreterare. Jag nås enklast per e-post eller per telefon . Sekreteraren nås per e-post eller per telefon . Vi skulle behöva få Ert svar i retur . Vi skulle uppskatta om vi tillsammans med svaret kunde få en kopia av domstolens arbetsordning. Tack på förhand! Antal ordinarie domare (kvinnor): Antal ordinarie domare (män): Finns det en ledningsgrupp på domstolen och hur är den i så fall sammansatt? Den första organisationsnivån under domstolschefen är på många domstolar avdelningen. I enkäten avses med avdelning en organisatorisk sektion ledd av domstolschefen, chefsrådman eller överrättslagman. Hur många avdelningar finns det på domstolen? Oavsett om det finns egentliga avdelningar på en domstol eller ej, så är enheter en vanligt förekommande uppdelning. Dessa enheter leds regelmässigt av en ordinarie domare, i enkäten benämnd enhetschef. Vid sidan av enhetscheferna (i nämnd betydelse) förekommer att domare har tilldelats särskilda funktioner, exempelvis som notariehandledare, beredningschef eller handläggningsansvarig (enligt 15 § TI, 14 § FI, 15 § HI respektive 15 § KI). I den mån en sådan domare inte är chef över någon annan domare så benämns vederbörande i denna enkät funktionsansvarig. För att grovt illustrera organisationen på Er domstol vore bra om Ni nedan kunde skissa upp hur Er organisation schematiskt ser ut, ungefär som i följande exempel. Schematisk skiss över hur domstolen är organiserad Vilka särskilda funktioner har Hur har tillsättandet av en ny funktionsansvarig typiskt sett gått till (sondering av intresse, intresseanmälan, urval, samråd, Vem har slutligen valt den Vilket kön har de {Man, stycken {Kvinna, stycken {Tills vidare, dock längst Kan den som utsett den funktionsansvarige fritt byta ut Denna fråga riktar sig till de domstolar som är renodlat en helt platt organisation under Har Ni inte sett något behov av en enhetsindelning, eller finns det andra, mer specifika skäl till att det inte finns enheter på domstolen? Frågorna på denna sida och nästa avser domstolens enheter, om sådana finns. Enheter inom domstolen kan ha olika utformning och innehåll. Om så är fallet vore det bra om Ni kunde fylla i en uppsättning av sidorna 6 och 7 för varje enhet, eller markera skillnaderna på annat sätt. {Domstolens alla enheter {Enhet som på skissen är Vilket år införde domstolen en organisation baserad på enheter och varför har denna typ av Har införandet av enheter medfört {Vi har inga avdelningschefer {Ja, nämligen Hur har tillsättandet av en ny enhetschef typiskt sett gått till (sondering av intresse, intresseanmälan, urval, samråd, Vem har slutligen valt den Hur många medarbetare finns på enheten och hur många av dessa varav de ordinarie domarna (utöver enhetschefen) är ordinarie (utöver enhetschefen själv) är Vilket kön har de utsedda {Man, stycken {Kvinna, stycken Är enhetscheferna förordnade på {Tills vidare, dock längst Finns det i domstolen några interna principer för hur stor höjning av månadslönen som enhetscheferna föreslås få? Kan den som utsett enhetschefen fritt byta ut vederbörande? Vilka av följande saker får {Anvisa ansvarig domare för ett enhetschefen göra i förhållande till enskilt mål när det kommer in de andra ordinarie domarna på {Fördela förhandlingar, dvs. {Anvisa ansvarig domare under tiden som målet handläggs? {Omfördela mål från en domare till en annan inom enheten? {Utöva delegerat personalansvar i fråga om: Har enhetschefen några andra befogenheter som bör framhållas i Finns det några delar av personalansvar och liknande som enhetschefens befogenhet och som således förbehållits domstolschef, 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvars- logistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. Transporter av frihetsberövade.